Referens: skriftlig källa
Berg, P., 2014. Förenklad rapport rörande arkeologisk förundersökning inom fornlämning, Nyköping 231:1 (stadslager) samt fornlämning 64:1 (Nyköpingshus), Nyköpings socken och kommun, Södermanlands län. Sörmlands museum, Arkivrapport 2014:09A. (RAÄ dnr 3.4.2-4291-2014).
Pettersson, B., 2014. Förenklad rapport rörande arkeologisk förundersökning inom fornlämning, Nyköping 231:1 (stadslager) samt fornlämning 64:1 (Nyköpingshus), Nyköpings socken och kommun, Södermanlands län. Sörmlands museum, Arkivrapport 2014:07A. (RAÄ dnr 3.4.2-2828-2014).
Slott och herresäten i Sverige, riksfästen och residens, 1971
Södermanland
Nyköping
Belägen
Antikvarisk bedömning
Fornlämning
Nyköping 64:1
RAÄ-nummer
Referens: kartmaterial
FMR:s registerkarta 9H2d NÖ (RT90)
Skadestatus
Ej skadad
Gustafsson Gillbrand, P. 2016. Gustav Vasas kanonrondell. Fornlämning Nyköping 231:1 & Nyköping 64:1, Nyköpingshus 1, Nyköpings socken & kommun, Södermanlands län. Arkeologisk förundersökning. Medeltid & Nyare tid. Sörmlands arkeologi AB, Rapport 2016:03. (Raä dnr: 3.4.2-733-2016)
Placering
Synlig ovan mark
Ivar Schnell, Nyköpings historia 1963
1.11 http://kulturarvsdata.se/raa/lamning/401055fc-e795-4e2c-8e34-c45dfde18e61 Kulturlämning 401055fc-e795-4e2c-8e34-c45dfde18e61 L1984:6664 Borg Nyköpingshus Borgområde, ca 195x115-150 m (VNV-ÖSÖ), bestående av rester av kastal, försvarsmurar och slott samt en residensbyggnad. Nyköpingshus, ursprungligen en medeltida borg, där en kastal från slutet av 1100-talet byggdes på i omgångar. I slutet av 1500-talet byggdes borgen om till ett renässansslott. Slottet brann år 1665 och reparerades nödtorftligt, delar av murarna revs och tegelstenarna återanvändes vid bygget av Stockholms slott. År 1719 brände ryssarna ned staden och slottet. Det enda som återstod av slottet var kungstornet. På 1720-talet byggdes ett nytt landshövdingshus på de medeltida murrester som fanns kvar vid slottets mellersta borggård. På 1800-talet var delar av länsstyrelsen lokaliserad i några av rummen och kungsstornet användes som sädesmagasin. År 1918 öppnade det första museet på Nyköpingshus och idag det gamla slottet som utställningslokaler till Sörmlands museum. (Annan inventering 2014, lst dnr 431-3561-2014). Belägen Sverige, Södermanland, Nyköping, Södermanland, Nyköping 17.011327809143086,58.74823735200129 http://kulturarvsdata.se/raa/lamning/HTML/401055fc-e795-4e2c-8e34-c45dfde18e61 http://kulturarvsdata.se/raa/lamning/XML/401055fc-e795-4e2c-8e34-c45dfde18e61 http://kulturarvsdata.se/raa/lamning/RDF/401055fc-e795-4e2c-8e34-c45dfde18e61 Riksantikvarieämbetet RAÄ kmr_lamningar http://kulturarvsdata.se/resurser/DataQuality#raw 2026-08-08
Undersökningsstatus
Delundersökt
Aktualitetsstatus
Bekräftad i fält
RAÄ 1976, Byggnadsminnesmärken, s 163
Lämningsnummer
Pettersson, B. 2006. Nyköpingshus. Medeltid och nyare tid. Forskningsundersökning. Nyköping 64:1 och 231:1, Nyköpingshus, Nikolai socken, Nyköpings kommun, Södermanlands län. Sörmlands museum, Arkeologiska meddelanden 2006:02. (RAÄ dnr 321-1527-2006).
Terräng
Stadsparti mellan stadscentrum och industriområde intill ålopp.
Borg
E Bohm, Nyköping. Svenska fornminnesplatser nr 28, 1937
Berg, P., 2014. Förenklad rapport rörande arkeologisk förundersökning inom fornlämning, Nyköping 231:1 (stadslager) samt fornlämning 64:1 (Nyköpingshus), Nyköpings socken och kommun, Södermanlands län. Sörmlands museum, Arkivrapport 2015:02A. (RAÄ dnr 3.4.2-327-2015).
Nyköpingshus
RAÄ och SHMM, Rapport 1979, Nyköping, Medeltidsstaden 13
RAÄ
Lämningstyp
Petterson, B. Gamla Residenset - Medeltid och Nyare tid. Sörmlands museum arkeologiska meddelanden 2005:05. (RAÄ dnr 321-2733-2005).
Beskrivning
Borgområde, ca 195x115-150 m (VNV-ÖSÖ), bestående av rester av kastal, försvarsmurar och slott samt en residensbyggnad. Nyköpingshus, ursprungligen en medeltida borg, där en kastal från slutet av 1100-talet byggdes på i omgångar. I slutet av 1500-talet byggdes borgen om till ett renässansslott. Slottet brann år 1665 och reparerades nödtorftligt, delar av murarna revs och tegelstenarna återanvändes vid bygget av Stockholms slott. År 1719 brände ryssarna ned staden och slottet. Det enda som återstod av slottet var kungstornet. På 1720-talet byggdes ett nytt landshövdingshus på de medeltida murrester som fanns kvar vid slottets mellersta borggård. På 1800-talet var delar av länsstyrelsen lokaliserad i några av rummen och kungsstornet användes som sädesmagasin. År 1918 öppnade det första museet på Nyköpingshus och idag det gamla slottet som utställningslokaler till Sörmlands museum. (Annan inventering 2014, lst dnr 431-3561-2014).