http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000029036
type: Entity
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
context: Context
  title: Konstnär
  full name: Nils Asplund
  to time: 1931-12-31
  from time: 1931-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Specifika inventarier - altartavla
  artist: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002790
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Axel Almfelt
  to time: 1811-12-31
  from time: 1811-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002905
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk - Natursten, kalksten, Murverk - Natursten, kalksten
item class name: Salkyrka
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
item class name: Kyrka
item type: building
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: KORTFATTAD HISTORISK BESKRIVNING Mörbylånga kyrkas äldsta historia är inte helt klarlagd. Enligt kyrkohistorikern fil dr Ragnhild Boström uppfördes på 1100-talet en tornlös absidkyrka som på 1200-talet kompletterades med det torn som kyrkan har idag. Dateringen av tornet till ca 1200 har bekräftats genom dendrokronologiska prover. På den medeltida kyrkan hade torn och långhus samma bredd. På långhuset fanns i öster ett vidbyggt smalare kor samt en halvrund absid. Från 1200-talet ska även en sakristian ha funnits i norr. Tornet hade små fönstergluggar och övriga kyrkan endast några få ljusinsläpp. Det är Rhezelius avbildning från 1634 som förmedlat denna bild till nutid. Som så många av de öländska kyrkorna drabbades Mörbylånga kyrka hårt av krigen på 1600-talet. Kyrkans inventarier lär ha förstörts, men kyrkan stod kvar. Vid 1700-talets mitt förändrades tornets övre del och en spira tillkom. Under samma århundrade lär torningången ha upptagits liksom större fönster. Kyrkan fick också ny bänkinredning samt ny predikstol och altaruppsats. Under 1700-talet och 1800-talets början steg folkmängden kraftigt på Öland. Perioden 1760-1860 kunde räkna till 23 nya kyrkor på ön, varav 16 behöll sitt medeltida torn. Mörbylånga kyrka var en av dessa. Redan i slutet av 1700-talet hade en utbyggnad av kyrkan diskuterats men först i början av det nya seklet tog planerna fart. Församlingen hade vid denna tid 562 invånare och kyrkan var helt enkelt för liten. År 1806 sändes ett första ombyggnadsförslag till Överintendentsämbetet. Förslaget, som var upprättat av murarmästaren från Kalmar Johan Petersson, innebar bevarande av tornet och rivning av övriga kyrkobyggnaden samt uppförande av ett nytt långhus och sakristia. Det lokalt framtagna förslaget omarbetades av arkitekt Axel Almfelt vid Överintendentämbetet och skickades till församlingen för synpunkter. Axel Almfelt var en aktiv kyrkoarkitekt under 1800-talets första hälft och har ritat (helt eller delvis) drygt ett 15-tal kyrkor i …
item label: MÖRBYLÅNGA KYRKA
presentation: 21420000029036 http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000029036 Bebyggelse - byggnad MÖRBYLÅNGA MÖRBYLÅNGA KYRKA 1:2 - husnr 1 MÖRBYLÅNGA KYRKA KORTFATTAD HISTORISK BESKRIVNING Mörbylånga kyrkas äldsta historia är inte helt klarlagd. Enligt kyrkohistorikern fil dr Ragnhild Boström uppfördes på 1100-talet en tornlös absidkyrka som på 1200-talet kompletterades med det torn som kyrkan har idag. Dateringen av tornet till ca 1200 har bekräftats genom dendrokronologiska prover. På den medeltida kyrkan hade torn och långhus samma bredd. På långhuset fanns i öster ett vidbyggt smalare kor samt en halvrund absid. Från 1200-talet ska även en sakristian ha funnits i norr. Tornet hade små fönstergluggar och övriga kyrkan endast några få ljusinsläpp. Det är Rhezelius avbildning från 1634 som förmedlat denna bild till nutid. Som så många av de öländska kyrkorna drabbades Mörbylånga kyrka hårt av krigen på 1600-talet. Kyrkans inventarier lär ha förstörts, men kyrkan stod kvar. Vid 1700-talets mitt förändrades tornets övre del och en spira tillkom. Under samma århundrade lär torningången ha upptagits liksom större fönster. Kyrkan fick också ny bänkinredning samt ny predikstol och altaruppsats. Under 1700-talet och 1800-talets början steg folkmängden kraftigt på Öland. Perioden 1760-1860 kunde räkna till 23 nya kyrkor på ön, varav 16 behöll sitt medeltida torn. Mörbylånga kyrka var en av dessa. Redan i slutet av 1700-talet hade en utbyggnad av kyrkan diskuterats men först i början av det nya seklet tog planerna fart. Församlingen hade vid denna tid 562 invånare och kyrkan var helt enkelt för liten. År 1806 sändes ett första ombyggnadsförslag till Överintendentsämbetet. Förslaget, som var upprättat av murarmästaren från Kalmar Johan Petersson, innebar bevarande av tornet och rivning av övriga kyrkobyggnaden samt uppförande av ett nytt långhus och sakristia. Det lokalt framtagna förslaget omarbetades av arkitekt Axel Almfelt vid Överintendentämbetet och skickades till församlingen för…
media type: text/plain
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Fredrik Olson
  to time: 1931-12-31
  from time: 1931-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Sakristia
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002789
item title: MÖRBYLÅNGA KYRKA
data quality: raw
context: Context
  to time: 2000-12-31
  from time: 1200-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring
context: Context
  title: Konstnär - Bildhuggare
  full name: Anders Dahlström d ä
  to time: 1746-12-31
  from time: 1746-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Fast inredning - predikstol
  artist: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000004176
item description: ItemDescription
  type: Exteriörbeskrivning
  desc: Exteriört utgör Mörbylånga kyrka ett typexempel på en öländsk kyrka, som är kraftigt ombyggd/utbyggd på 1800-talet. Kyrkan har i stort ett nyklassicistiskt uttryck med sitt flacka sadeltak, de stora rundbågiga fönstren, de släta odekorerade fasaderna samt den markerade sydingången. Det breda och höga tornet upplevs som stort i jämförelse med långhuset och bevarar med sina kraftiga murar något av sin medeltida karaktär. Intrycket förstärks av de relativt små fönstren och den nygotiskt inspirerade tornspiran, även om det är ett senare tillägg. Det medeltida tornet gör att kyrkan bevarar en tydlig förbindelse till den tidigare kyrkobyggnaden som fanns på samma plats. Tillbyggnaden av sakristia i norr, byte av fönster, inklädnad av lanterninen med kopparplåt samt tillkomst av ny portal vid sydentrén har förändrat kyrkans utseende under 1900-talet och påverkat karaktären. I stort bevarar ändå kyrkan sitt nyklassicistiska uttryck. När det gäller ytskikt och enskilda byggnadsdetaljer kan sägas att långhusets fasader troligen inte helt putsats om sedan 1810-talet. Huruvida tornet någon gång putsats om helt är oklart. Senast utfördes putslagning och avfärgning 1978, då i en ljusgul kulör med vita slätputsade partier. Den ljusa färgsättningen hör samman med kyrkans karaktär. Samtliga fönster gjordes sannolikt nya på 1930-talet. Målning har utförts kontinuerligt, sedan 1978 i en djup röd kulör. Bågarna var vid 1900-talets början vita med mörkare spröjsar. Taken, som förutom på tornet, varit belagda med enkupigt lertegel sedan de uppfördes, bevarar ännu detta material. Till de mer ålderdomliga inslagen i kyrkans exteriör hör naturligtvis den medeltida västra portalen. De medeltida portalerna av öländsk kalksten, som finns på många av öns kyrkobyggnader, ger tillsammans en aning om den stora och konstnärligt kvalitativa produktion som fanns på ön under medeltiden. När J. Fred. Olson 1931 fogade en kalkstensportal i klassicistisk stil till sydentrén återknöts både till långhusets…
context: Context
  to time: 1229-12-31
  from time: 1200-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Torn
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbra/21300000002989
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: MÖRBYLÅNGA MÖRBYLÅNGA KYRKA 1:2 - husnr 1
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Puts, Puts - Sprit
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
context: Context
  to time: 1811-12-31
  from time: 1811-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Fast inredning - läktare
service name: bbrb
last changed date: 2020-12-04
context: Context
  to time: 1199-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Salkyrka
context: Context
  place name: Stift: Växjö stift
  cadastral unit: MÖRBYLÅNGA MÖRBYLÅNGA KYRKA 1:2
  coordinates: 16.398611030402723,56.51961078811724
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0840
  county name: Kalmar
  municipality name: Mörbylånga
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#08
  context type: produce
  province: Öl
  context super type: interact
  parish name: Mörbylånga
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#849
  province name: Öland
  place name: Församling: Mörbylånga-Kastlösa församling
context: Context
  title: Konstnär - Skulptör
  full name: Anton Wahledov
  to time: 1904-12-31
  from time: 1904-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Specifika inventarier - dopfunt
  artist: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002808
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
build date: 2024-10-17
context: Context
  to time: 1220-12-31
  from time: 1180-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Torn
item super type: object
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Kor - Öster, Kor - Smalare, Torn - Väster, Torn - Väster, Kor - Rakt, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Torn - Västtorn, Sakristia - Norr
service organization: RAÄ
service organization full: Riksantikvarieämbetet
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Axel Almfelt
  to time: 1811-12-31
  from time: 1811-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korparti
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002905
created date: 2014-09-01
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Sadeltak, Lanternin, Sadeltak
ksamsok version: 1.1
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Fredrik Olson
  to time: 1931-12-31
  from time: 1931-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002789
item color: Gul
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Interiört innebar nybyggnaden av långhuset i Mörbylånga 1811 en anpassning till tidens nya krav på rymd och ljus. De stora rundbågiga fönstren bidrog tillsammans med det höga takvalvet och en färgsättning som mestadels gick i en ljus färgskala. Pärlgrått till ljusgrönt med förgyllda detaljer var en färgsättning som hörde samman med den nyklassicistiska perioden. Läktaren i Mörbylånga ska dock ha målats blå. Så som tidens smak föreskrev fanns stora symmetriskt placerade och slutna bänkkvarter längs med långhusets hela längd, med en gång i mitten. Symmetrin betonades ytterligare genom placeringen av en predikstol direkt i anslutning till altaret i korets mitt. Altarpredikstolar byggdes vid denna tid både på Öland och på fastlandet. Bruket hörde samman med den liturgiska utvecklingen mot ett större betonande av ordet i gudstjänsten. På Öland byggdes mellan 1803 och 1839 nio altarpredikstolar. Åtta av dem utfördes av lokala hantverkare och sammansattes av återanvända delar av äldre predikstolar och altaruppsatser. Så blev det även i Mörbylånga där det troligen var Johan Petersson som låg bakom altarpredikstolen som kom att byggas av spegelmakaren från Kalmar, Anders Högström. Altarpredikstolarna har med tiden försvunnit från de öländska kyrkorna och återfinns idag endast i Ås och Ventlinge kyrkor. På var sida om altarpredikstolen i Mörbylånga kyrka fanns en dörr till sakristian. I väster var läktaren, vilken nåddes via två trappor från kyrkorummet. De symmetriska arrangemangen var en viktig del av tidens kyrkobyggnader. Under 1800- första hälft fortgick arbetet i Mörbylånga med att färdigställa den nya kyrkan som putsades och avfärgades utvändigt i ljus kulör medan lanterninen målades röd med blå luckor. Ganska snart målades sedan lanterninen grön. Redan år 1872 skedde dock en ombyggnad av tornets övre parti vilket ledde till att murarna höjdes och den fyrsidiga lanterninen ersattes av dagens åttkantiga med spetsig spira. Samtidigt förstorades tornets fönster och gjorde…
item class name: Plantyp-Enskeppig
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Salkyrka
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
context: Context
  title: Obestämd yrkestillhörighet
  full name: J F Olsson
  was created by: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000002726
  to time: 1931-12-31
  from time: 1931-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Fast inredning - predikstol
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Takpannor - Lertegel, enkupiga