http://kulturarvsdata.se/raa/bbra/21300000002989
type: Entity
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000010762
context: Context
  to time: 1550-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Kyrkogården anlades kring den dåvarande kyrkobyggnaden.
service name: bbra
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
build date: 2024-10-23
item type: building
service organization: RAÄ
context: Context
  to time: 1899-12-31
  from time: 1800-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Grindar ersatte stigluckor. 1811 Nya långhuset byggdes vilket sannolikt påverkar kyrkogården. 1811- 1918 Nio gamla gravstenar låg som en marktäckning utanför kyrkans sydportal. Några flyttades sedan in i kyrkan. Några fick annan placering på kyrkogården.
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item label: MÖRBYLÅNGA KYRKA
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0840
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#08
  municipality name: Mörbylånga
  county name: Kalmar
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Mörbylånga Kyrka 1:2 (f.d.1:1)
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
last changed date: 2014-09-01
ksamsok version: 1.1
media type: text/plain
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Mörbylånga kn, MÖRBYLÅNGA KYRKA 1:2 MÖRBYLÅNGA KYRKA
item super type: object
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000029036
data quality: raw
item class name: Kyrka
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000043378
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
created date: 2014-09-01
item class name: Kyrka med begravningsplats
context: Context
  to time: 1642-12-31
  from time: 1641-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Kyrkogården hade nästan en kvadratisk form och omgavs av någon form av omgärdning, oklart vad. Kyrkogårdens yta var större mot norr än mot söder.
service organization full: Riksantikvarieämbetet
context: Context
  to time: 2006-12-31
  from time: 2004-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: 2004 Tillstånd gavs för att i minneslunden få placera en ljusbärare. 2004- 2005 Trädvårdsplan utfördes. KLM 2005 Tillstånd gavs att utföra trädvårdsåtgärder enligt trädvårdsplanen. KLM Tillstånd gavs för att få uppföra en trefackskompost. KLM Kyrkans äldre gravstenar besiktigades av Svante Nilsson, Prolithos Stenkonservering AB och ett åtgärdsförslag togs fram för fyra kalkstenshällar och ytterligare tre gravstenar öster om koret. 2005-2006 Arbete med att färdigställa en digital gravkarta.
presentation: 21300000002989 http://kulturarvsdata.se/raa/bbra/21300000002989 Bebyggelse - anläggning Mörbylånga kn, MÖRBYLÅNGA KYRKA 1:2 MÖRBYLÅNGA KYRKA MÖRBYLÅNGA KYRKA HISTORIK FRÅN BYGGNADSREGISTRET - Mörbylånga kyrka består av ett rektangulärt kyrkorum med ett rakt avslutat, smalare kor i öster, sakristia vid nordsidan och torn i väster. Ingångar till kyrkorummet via tornportalen i väster och mittportal på sydfasaden. Till Mörbylånga kyrkas medeltida försvarstorn från omkring 1200 fogades 1811 en salkyrka med utbyggd sakristia i öster. Den ursprungliga sakristian förvandlades till kor, då en ny sakristia tillbyggdes vid nordsidan 1931. Det medeltida tornet, med portal från 1200-talets första hälft, kröns av en åttkantig lanternin med spira från 1872. I övrigt är byggnadskropparna täckta med sadeltak. Murarna genombryts av rundbågiga fönsteröppningar. Långhuset täcks av ett trätunnvalv. Interiören genomgick en kraftig förändring i och med sakristians omvandling till kor, och kyrkorummet kom att öppnas upp mot öster. Ett spaljéverk skärmar sedan 1966 av kapprum m m under läktaren. Uppgifterna är sammanställda av Riksantikvarieämbetet, Byggnadsregistret 1995 HISTORIK FRÅN KYRKOBYGGNADER 1760-1860 - Till den gamla kyrkans medeltida försvarstorn fogades 1811 en ny kyrkobyggnad av byggmästaren Johan Petersson i Kalmar efter egen ritning, omarbetad av Axel Almfelt vid ÖIÄ. Nuvarande tornöverbyggnaden uppfördes 1872 av byggmästaren A Chronvall efter ritning av Johan Erik Söderlund. Sakristian på nordsidan tillbyggdes 1931 samtidigt som den ursprungliga sakristian gjordes om till kor. Kyrkobyggnades invigdes 1813 av biskop Magnus Stagnelius. PLAN OCH MATERIAL - Rektangulärt kyrkorum med koret förlagt till den forna sakristian i öster. Ny sakristia tillbyggd på nordsidan. Torn i väster. Ingång genom tornportal i väster och mittportal i väster och mittportal på sydsidan. Separat ingång till den nya sakristian från norr. Murarna uppförda av kalksten med spritputsade ytterfasader och sl…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (1999)
  desc: Se Historik.
context: Context
  to time: 1799-12-31
  from time: 1700-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Arbeten med kyrkogårdsmuren pågick under lång tid. Träd planterades vid 1700-talets mitt. 1748- Kyrkogården omgavs av en kalkstensmur. Stigluckor fanns i norr och sydost. 1750-52 Stigluckorna av trä ersattes av murade stigluckor, en mitt för kyrkans södra ingång, en i öster.
context: Context
  to time: 1999-12-31
  from time: 1900-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: 1915 Ett bårhus uppfördes i kyrkogårdens nordöstra hörn, ritat och byggt av byggmästaren C. A. Svantesson, Mörbylånga. 1916-17 Planer gjordes upp för att utvidga kyrkogården mot väster. En skiss av den föreslagna utvidgningen finns bevarad, ritad av Anders Roland. Av en tidningsartikel från 1916 framgår dock att kostnadsförslag och karta upprättats av byggmästare Svantesson, Mörbylånga. Enligt förslaget skulle den befintliga västra muren rivas. En ny avgränsning mot väster skulle uppföras som ett stängsel av ekstolpar med vriden bandtråd. Murarna i söder och mot skulle förlängas mot väster. Kunglig Maj:t medgav att ett tillfälligt stängsel av stolpar och järntråd skulle få uppföras på västra sidan av den utvidgade delen. En bod som delvis var inmurad i kyrkogårdsmuren mot söder revs. 1918 En situationsplan över kyrkan och kyrkogården utfördes av A. Billow och A. Flink. Denna visar delar av den nya kyrkogården i väster som en omgärdad rektangel. 1921 En brunn grävdes mellan den äldsta kyrkogården och den nya utvidgningen. 1924 Arbetet fortgick med den nya utvidgningen. Det tillfälliga stängslet hade bytts ut mot en kyrkogårdsmur. Ett förslag till plantering och indelning av det nya kyrkogårdsområdet upprättades av trädgårdskonsulenten Sigurd Ohlsson. År 1924 meddelades också att muren kring kyrkogården var färdig och att kyrkogården i övrigt skulle ordnas. (Enligt diarielista finns från 1921 en anteckning om en ritning från arkitekt Hallström ang. kyrkogårdsutvidgning.) 1925 Församlingen fick tillstånd av Kungliga byggnadsstyrelsen och Riksantikvarieämbetet att lägga om och iståndsätta den norra kyrkogårdsmuren. Murens läge fick inte ändras. 1929 Diarielistan anger åter att kyrkogårdsutvidgning skett. 1933 I diarielistan finns uppgifter om att ett förslag fastställts till kyrkogårdsutvidgning. 1947 Kungliga byggnadsstyrelsen godkände ett förslag till redskapsbod med förvaringsplats för avskräde. Boden uppfördes utanför kyrkogårdens nordvästra hörn intill befintlig ky…
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Kyrkogårdens historik Mörbylånga kyrkogård anlades på medeltiden vid den tidigare kyrkobyggnaden som stod på samma plats som den nuvarande. Hur den dåvarande kyrkogården såg ut vet vi inte mycket om. Kyrkogårdar hade under medeltiden inte alls samma utseende som vi idag är vana vid. De medeltida begravningsplatserna bestod troligen av ängslika områden kring kyrkan där de välbärgades gravminnen i form av stenkors, tumbor och hällar stod oregelbundet uppställda. Enklare gravar kunde möjligen markeras av en liten kulle, ett träkors eller mindre sten, men var ofta omarkerade. Man vet inte hur förhållandena var specifikt för Öland. Det fanns under denna period oftast inga träd på kyrkogårdarna, än mindre någon indelning av kvarter med häckar och gångar. Gångar antas bara ha förekommit fram till kyrkans portar. Kyrkogårdens område delades först vanligen upp mellan byarna, med byvisa begravningar, senare i hemman. I samband med reformationen blev skötseln av många kyrkogårdar eftersatt och det talas om att kyrkogårdsmurar revs och djur strövade fritt över området. Källa ödekyrkogård norra Öland kan ge en bild av hur öns kyrkogårdar kan ha sett ut på 1600-1700-talet, i alla fall de mer välbärgades gravplatser. Här finns en stor mängd hällar och gravtumbor. De äldsta kända hällarna i Mörbylånga kyrka/kyrkogård har daterats till 1300-1400-talen. Hur det enklare folket markerade sin gravplats är mer okänt, men det finns på Öland exempel på mindre stående kalkstensvårdar från 1700-talet med mycket enkel inskription. Fram till omkring 1800 var det vanligt att människor av högre stånd begravdes inne i kyrkan och att platsen markerades i kyrkans golv av en häll. I boken Mörbylånga En öländsk socken i ord och bild utgiven 1983 berättar John Stenvall en dråplig historia om hur år 1731 befallningsmannen Carl Gustaf Berchman ville köpa de lediga gravplatserna i kyrkans kor. Man beslöt utreda gravrätten. Vid biskopsvisitationen 1735 framkom att en änka Torsson på grund av vissa gåvor t…
item title: MÖRBYLÅNGA KYRKA
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: HISTORIK FRÅN BYGGNADSREGISTRET - Mörbylånga kyrka består av ett rektangulärt kyrkorum med ett rakt avslutat, smalare kor i öster, sakristia vid nordsidan och torn i väster. Ingångar till kyrkorummet via tornportalen i väster och mittportal på sydfasaden. Till Mörbylånga kyrkas medeltida försvarstorn från omkring 1200 fogades 1811 en salkyrka med utbyggd sakristia i öster. Den ursprungliga sakristian förvandlades till kor, då en ny sakristia tillbyggdes vid nordsidan 1931. Det medeltida tornet, med portal från 1200-talets första hälft, kröns av en åttkantig lanternin med spira från 1872. I övrigt är byggnadskropparna täckta med sadeltak. Murarna genombryts av rundbågiga fönsteröppningar. Långhuset täcks av ett trätunnvalv. Interiören genomgick en kraftig förändring i och med sakristians omvandling till kor, och kyrkorummet kom att öppnas upp mot öster. Ett spaljéverk skärmar sedan 1966 av kapprum m m under läktaren. Uppgifterna är sammanställda av Riksantikvarieämbetet, Byggnadsregistret 1995 HISTORIK FRÅN KYRKOBYGGNADER 1760-1860 - Till den gamla kyrkans medeltida försvarstorn fogades 1811 en ny kyrkobyggnad av byggmästaren Johan Petersson i Kalmar efter egen ritning, omarbetad av Axel Almfelt vid ÖIÄ. Nuvarande tornöverbyggnaden uppfördes 1872 av byggmästaren A Chronvall efter ritning av Johan Erik Söderlund. Sakristian på nordsidan tillbyggdes 1931 samtidigt som den ursprungliga sakristian gjordes om till kor. Kyrkobyggnades invigdes 1813 av biskop Magnus Stagnelius. PLAN OCH MATERIAL - Rektangulärt kyrkorum med koret förlagt till den forna sakristian i öster. Ny sakristia tillbyggd på nordsidan. Torn i väster. Ingång genom tornportal i väster och mittportal i väster och mittportal på sydsidan. Separat ingång till den nya sakristian från norr. Murarna uppförda av kalksten med spritputsade ytterfasader och slätputsade omfattningar. Tornets överdel uppförd i tegel. Östra tornmuren rider på det medeltida långhusets västgavel. Vitkalkad. Tegeltak, på torntaken koppar…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2006)
  desc: Beskrivning av kyrkogården Allmän karaktär Kyrkogården har en rektangulär form, med den största utsträckningen väster om kyrkan. Kyrkan ligger på kyrkogårdens högsta punkt,en liten ås, som sträcker i sig i nord-sydlig riktning. Kyrkogården lutar svagt åt väster och omges av en kallmurad kyrkogårdsmur av kalksten. Innanför muren finns en splittrad trädkrans av äldre träd. Den senaste utvidgningen i väster är tydligt urskiljbar då den avskiljs med hjälp av en mur som löper i nord-sydlig riktning över kyrkogården. Gravvårdarna på kyrkogården står, med några få undantag i gräsmatta, med eller utan rygghäckar. Störst andel äldre gravvårdar finns på den äldsta kyrkogårdsdelen norr och söder om kyrkobyggnaden. Nordost om kyrkan finns ett litet bårhus/gravkapell byggt 1915. I kyrkogårdens västra del finns ett par ekonomibyggnader som hör till kyrkogårdens förvaltning. Omgärdning Kyrkogården omgärdas av en kallmur av kalksten, mellan ca 80 och 150 cm hög, täckt med hällar. Framförallt i murens översta skift finns lagningar eller tätningar gjorda med bruk. Muren är lägst i öster längs med vägen till köpingen. Extra bred är muren i norr mot den jordbruksfastighet som där gränsar till kyrkogården. Allra längst i väster avslutas kyrkogården av en häck i stället för en mur. Muren kring den gamla kyrkogården och utvidgningen från 1920-talet verkar vara lagd i ett skede, medan muren kring den senaste utvidgningen tillkom på 1970-talet. En bit av muren i sydost lades om 2005 efter att en bil kört in i den. Ingångar I söder: En ingång mitt för kyrkans södra ingång och en i höjd med kyrkans torn. Vid båda ingångarna finns svartmålade dubbelgrindar av smide mellan omsorgsfullt huggna, tunna grindstolpar av kalksten. Grindtypen var populär vid 1800-talets mitt och slut. Enligt uppgift ska grindarna vara tillverkade av smeden J P Dahlgren i Bårby, Mörbylånga. Vid den ostligaste av de båda ingångarna finns en klivstätta. Denna har på murens utsida spritputsade sidor. I höjd med ekonomibyg…