http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000027240
type: Entity
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1480
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#14
  municipality name: Göteborg
  county name: Västra Götaland
  coordinates: 11.957301468530664,57.69910346545263 11.956799759182257,57.69912344675365 11.956765046444799,57.699148802402384 11.956870125401279,57.69938755105482 11.957118236637932,57.69935326305375 11.957372885171704,57.69934629331871 11.957345769169697,57.699124088813655 11.957301468530664,57.69910346545263
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Haga 4:2
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Haga Göteborg anlades i 1620-talets början som en befäst handelsstad strategiskt belägen vid Göta älv. På 1640-talet tillät kronan att en förstad skulle få an-läggas i anknytning till Masthuggets hamnar och varv utanför stadens fästningsvallar. Stadsplanen för Haga vid Skansbergets fot fastställdes år 1660 och blev därmed Göteborgs första planlagda "förstad" utanför Vallgraven. Av försvarsstrategiska skäl omfattade 1600-talsplanen endast marken söder om nuvarande Haga Nygata, som låg på tillräckligt avstånd från vallarna. Efter vallraseringen i 1800-talets början utvidgades Haga med ett tiotal kvarter norr om "Nygatan". Då tillkom de nuvarande kvarteren Fänriken, Löjtnanten och Majoren, vilka senare bebyggdes av Dicksonska stiftelsen. Efter de första 200 åren, då Haga bestod av trähus i 1-2 våningar med träd-gårdar, ändrades karaktären till följd av den ökade bostadsbrist som stora industrietableringar i hamnområdet på 1840-talet medförde. Haga förtätades snabbt genom såväl nybyggnader som till- och påbyggnader och blev en utpräglad arbetarstadsdel. I den rådande liberala tidsandan överlät kommunen bostadsnödens avhjälpande till marknaden och enskilda filantropiska initiativ men stimulerade byggnadsverksamheten. Ett begränsat byggnadsprojekt i stadens regi följdes istället av förmånliga marköverlåtelser. På detta sätt uppfördes kvartersvisa bostadsanläggningar i Hagas nyexploaterade nordvästra del. Från 1800-talets mitt fram till 1930-talet förnyades Haga genom rivning och nybyggnad av enstaka fastigheter. Flertalet byggnader var landshövdingehus, men stenhus förekom bl.a. i ytterkanterna där de stora förbindelseleder som omgav stadsdelen gjorde läget särskilt attraktivt. Dit förlades även flera påkostade offentliga byggnader och sociala inrättningar, av vilka Dicksonska folkbiblioteket och Renströmska badet har bevarats. Det filantropiska bostadsbyggandet Sedan staden 1849 uppfört tio envåningshus av trä i kvarteren Majoren och Kaptenen överlät man kv. Löjtnanten o…
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Flerbostadshus
item class name: Flerbostadshus
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 2007-09-19
  from time: 2007-09-19
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013551
context: Context
  to time: 2007-09-19
  from time: 2007-09-19
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
service organization: RAÄ
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000014128
context: Context
  to time: 2007-09-19
  from time: 2007-09-19
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
last changed date: 2011-09-27
ksamsok version: 1.1
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Bostadshus
item type: building
media type: text/plain
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
service name: bbra
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003426
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2007-09-19)
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2007-09-19)
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Flerbostadshus
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Haga Göteborg anlades i 1620-talets början som en befäst handelsstad strategiskt belägen vid Göta älv. På 1640-talet tillät kronan att en förstad skulle få an-läggas i anknytning till Masthuggets hamnar och varv utanför stadens fästningsvallar. Stadsplanen för Haga vid Skansbergets fot fastställdes år 1660 och blev därmed Göteborgs första planlagda "förstad" utanför Vallgraven. Av försvarsstrategiska skäl omfattade 1600-talsplanen endast marken söder om nuvarande Haga Nygata, som låg på tillräckligt avstånd från vallarna. Efter vallraseringen i 1800-talets början utvidgades Haga med ett tiotal kvarter norr om "Nygatan". Då tillkom de nuvarande kvarteren Fänriken, Löjtnanten och Majoren, vilka senare bebyggdes av Dicksonska stiftelsen. Efter de första 200 åren, då Haga bestod av trähus i 1-2 våningar med träd-gårdar, ändrades karaktären till följd av den ökade bostadsbrist som stora industrietableringar i hamnområdet på 1840-talet medförde. Haga förtätades snabbt genom såväl nybyggnader som till- och påbyggnader och blev en utpräglad arbetarstadsdel. I den rådande liberala tidsandan överlät kommunen bostadsnödens avhjälpande till marknaden och enskilda filantropiska initiativ men stimulerade byggnadsverksamheten. Ett begränsat byggnadsprojekt i stadens regi följdes istället av förmånliga marköverlåtelser. På detta sätt uppfördes kvartersvisa bostadsanläggningar i Hagas nyexploaterade nordvästra del. Från 1800-talets mitt fram till 1930-talet förnyades Haga genom rivning och nybyggnad av enstaka fastigheter. Flertalet byggnader var landshövdingehus, men stenhus förekom bl.a. i ytterkanterna där de stora förbindelseleder som omgav stadsdelen gjorde läget särskilt attraktivt. Dit förlades även flera påkostade offentliga byggnader och sociala inrättningar, av vilka Dicksonska folkbiblioteket och Renströmska badet har bevarats. Det filantropiska bostadsbyggandet Sedan staden 1849 uppfört tio envåningshus av trä i kvarteren Majoren och Kaptenen överlät man kv. Löjtnanten o…
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2007-09-19)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Haga Göteborg anlades i 1620-talets början som en befäst handelsstad strategiskt belägen vid Göta älv. På 1640-talet tillät kronan att en förstad skulle få an-läggas i anknytning till Masthuggets hamnar och varv utanför stadens fästningsvallar. Stadsplanen för Haga vid Skansbergets fot fastställdes år 1660 och blev därmed Göteborgs första planlagda "förstad" utanför Vallgraven. Av försvarsstrategiska skäl omfattade 1600-talsplanen endast marken söder om nuvarande Haga Nygata, som låg på tillräckligt avstånd från vallarna. Efter vallraseringen i 1800-talets början utvidgades Haga med ett tiotal kvarter norr om "Nygatan". Då tillkom de nuvarande kvarteren Fänriken, Löjtnanten och Majoren, vilka senare bebyggdes av Dicksonska stiftelsen. Efter de första 200 åren, då Haga bestod av trähus i 1-2 våningar med träd-gårdar, ändrades karaktären till följd av den ökade bostadsbrist som stora industrietableringar i hamnområdet på 1840-talet medförde. Haga förtätades snabbt genom såväl nybyggnader som till- och påbyggnader och blev en utpräglad arbetarstadsdel. I den rådande liberala tidsandan överlät kommunen bostadsnödens avhjälpande till marknaden och enskilda filantropiska initiativ men stimulerade byggnadsverksamheten. Ett begränsat byggnadsprojekt i stadens regi följdes istället av förmånliga marköverlåtelser. På detta sätt uppfördes kvartersvisa bostadsanläggningar i Hagas nyexploaterade nordvästra del. Från 1800-talets mitt fram till 1930-talet förnyades Haga genom rivning och nybyggnad av enstaka fastigheter. Flertalet byggnader var landshövdingehus, men stenhus förekom bl.a. i ytterkanterna där de stora förbindelseleder som omgav stadsdelen gjorde läget särskilt attraktivt. Dit förlades även flera påkostade offentliga byggnader och sociala inrättningar, av vilka Dicksonska folkbiblioteket och Renströmska badet har bevarats. Det filantropiska bostadsbyggandet Sedan staden 1849 uppfört tio envåningshus av trä i kvarteren Majoren och Kaptenen överlät man kv. Löjtnanten o…
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000014535
presentation: 21300000027240 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000027240 Bebyggelse - anläggning Göteborg kn, HAGA 4:2 KV MAJOREN KV MAJOREN Haga Göteborg anlades i 1620-talets början som en befäst handelsstad strategiskt belägen vid Göta älv. På 1640-talet tillät kronan att en förstad skulle få an-läggas i anknytning till Masthuggets hamnar och varv utanför stadens fästningsvallar. Stadsplanen för Haga vid Skansbergets fot fastställdes år 1660 och blev därmed Göteborgs första planlagda "förstad" utanför Vallgraven. Av försvarsstrategiska skäl omfattade 1600-talsplanen endast marken söder om nuvarande Haga Nygata, som låg på tillräckligt avstånd från vallarna. Efter vallraseringen i 1800-talets början utvidgades Haga med ett tiotal kvarter norr om "Nygatan". Då tillkom de nuvarande kvarteren Fänriken, Löjtnanten och Majoren, vilka senare bebyggdes av Dicksonska stiftelsen. Efter de första 200 åren, då Haga bestod av trähus i 1-2 våningar med träd-gårdar, ändrades karaktären till följd av den ökade bostadsbrist som stora industrietableringar i hamnområdet på 1840-talet medförde. Haga förtätades snabbt genom såväl nybyggnader som till- och påbyggnader och blev en utpräglad arbetarstadsdel. I den rådande liberala tidsandan överlät kommunen bostadsnödens avhjälpande till marknaden och enskilda filantropiska initiativ men stimulerade byggnadsverksamheten. Ett begränsat byggnadsprojekt i stadens regi följdes istället av förmånliga marköverlåtelser. På detta sätt uppfördes kvartersvisa bostadsanläggningar i Hagas nyexploaterade nordvästra del. Från 1800-talets mitt fram till 1930-talet förnyades Haga genom rivning och nybyggnad av enstaka fastigheter. Flertalet byggnader var landshövdingehus, men stenhus förekom bl.a. i ytterkanterna där de stora förbindelseleder som omgav stadsdelen gjorde läget särskilt attraktivt. Dit förlades även flera påkostade offentliga byggnader och sociala inrättningar, av vilka Dicksonska folkbiblioteket och Renströmska badet har bevarats. Det filantropis…
created date: 2007-12-11
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000209822
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Haga Göteborg anlades i 1620-talets början som en befäst handelsstad strategiskt belägen vid Göta älv. På 1640-talet tillät kronan att en förstad skulle få an-läggas i anknytning till Masthuggets hamnar och varv utanför stadens fästningsvallar. Stadsplanen för Haga vid Skansbergets fot fastställdes år 1660 och blev därmed Göteborgs första planlagda "förstad" utanför Vallgraven. Av försvarsstrategiska skäl omfattade 1600-talsplanen endast marken söder om nuvarande Haga Nygata, som låg på tillräckligt avstånd från vallarna. Efter vallraseringen i 1800-talets början utvidgades Haga med ett tiotal kvarter norr om "Nygatan". Då tillkom de nuvarande kvarteren Fänriken, Löjtnanten och Majoren, vilka senare bebyggdes av Dicksonska stiftelsen. Efter de första 200 åren, då Haga bestod av trähus i 1-2 våningar med träd-gårdar, ändrades karaktären till följd av den ökade bostadsbrist som stora industrietableringar i hamnområdet på 1840-talet medförde. Haga förtätades snabbt genom såväl nybyggnader som till- och påbyggnader och blev en utpräglad arbetarstadsdel. I den rådande liberala tidsandan överlät kommunen bostadsnödens avhjälpande till marknaden och enskilda filantropiska initiativ men stimulerade byggnadsverksamheten. Ett begränsat byggnadsprojekt i stadens regi följdes istället av förmånliga marköverlåtelser. På detta sätt uppfördes kvartersvisa bostadsanläggningar i Hagas nyexploaterade nordvästra del. Från 1800-talets mitt fram till 1930-talet förnyades Haga genom rivning och nybyggnad av enstaka fastigheter. Flertalet byggnader var landshövdingehus, men stenhus förekom bl.a. i ytterkanterna där de stora förbindelseleder som omgav stadsdelen gjorde läget särskilt attraktivt. Dit förlades även flera påkostade offentliga byggnader och sociala inrättningar, av vilka Dicksonska folkbiblioteket och Renströmska badet har bevarats. Det filantropiska bostadsbyggandet Sedan staden 1849 uppfört tio envåningshus av trä i kvarteren Majoren och Kaptenen överlät man kv. Löjtnanten o…
item label: KV MAJOREN
data quality: raw
build date: 2024-10-23
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2007-09-19)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item class name: Bostadshus
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Göteborg kn, HAGA 4:2 KV MAJOREN
item title: KV MAJOREN
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Bostadshus
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 2007-09-19
  from time: 2007-09-19
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
item super type: object