http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000021114
type: Entity
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0580
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#05
  municipality name: Linköping
  county name: Östergötland
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Vreta kloster 1:1 o 1:9
item super type: object
item label: VRETA KLOSTERS KYRKA
item type: building
item title: VRETA KLOSTERS KYRKA
item class name: Kyrka
service name: bbra
last changed date: 2011-09-27
item class name: Kyrka med begravningsplats
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2005)
  desc: Vreta kloster är en medeltida socken. Den är belägen på ett markant höjdparti en mil norr om Linköping. Den nuvarande kyrkan har sannolikt föregåtts av en äldre kyrka av trä, vilket de många tidiga kristna gravmonumenten, de s k eskilstunakistorna som finns på platsen pekar på. I början av 1100-talet donerade Kung Inge d ä jord till ett kloster i Vreta socken. Klostret, sannolikt tillhörande benediktinerorden, är ett av de tidigaste etablerade klostren i landet. Den nuvarande kyrkan har en komplicerad medeltida byggnadshistoria. Kyrkan började sannolikt uppföras omkring år 1100 som en kungskyrka med treskeppigt långhus och brett västtorn. Ett för svenska förhållande unikt gravkor uppfördes i anslutning till södra korsarmen, det s k Ragnvald Knaphövdes gravkor. År 1162 lät kung Karl Sverkersson förändra klostret till ett cisterciensiskt nunnekloster. Ett nytt korsformat kor uppfördes enligt cisterciensisk utformning. Efter en omfattande brand under 1200-talets första hälft fick långhuset sitt nuvarande utseende med tre lika höga skepp och samtidigt valvslogs kyrkan. På södra sidan tillkom gravkoret 1663 för släkten Douglas. Tornhuvens utseende härstammar från en ombyggnad på 1760-talet efter ritningar av arkitekt C J Cronstedt. Sakristian är sedan 1988 inrymd i bottenvåningen på en tillbyggnad på norra sidan från 1915-17. Restaureringen 1915-17 utfördes av den blivande riksantikvarien Sigurd Curman och blev tongivande för kyrkorestaureringar i landet. Kyrkan är uppförd av kalksten med blottade murar, släkten Douglas gravkor och tornet är putsade. Det branta sadeltaket är spåntäckt. Huvudingången är via vapenhuset i väster, men en ingång finns även på långhusets södra sida. På korets östra sida finns porten, Porta mortuorum, från klostertiden. Fönsterbågarna är av ek och tillkom vid renoveringen 1915-17. Interiören har behållit sin medeltida karaktär med en nationalromantisk prägel från Curmans omfattande restaurering. På kyrkans norra sida ansluter klosterruinerna. K…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2005)
  desc: BESKRIVNING AV KYRKOGÅRDEN Kyrkogården i Vreta kloster faller naturligt ut som fyra separata kyrkogårdar belägna intill varandra. Detta beror inte minst på att de olika delarna särhägnats efter tillkomst. Detta innebär att beskrivningarna nedan kommer att följa denna indelning och beskrivas med var sin huvudrubrik med de enskilda kvarteren som underrubriker. Kyrkogårdens kvarter var tidigare angivna med nummer på den gamla kyrkogården och bokstäver på den nya. Numera tillämpas ett gemensamt siffersystem. Här anges de nya numren först och de gamla sedan efter ett bindestreck, ex 14-2c, där 14 är det nya kvartersnumret och 2c det gamla. 1. Gamla kyrkogården Kvarteren 11-1, 12-2a, 13-2b, 14-2c, 15-3, 16-4 och 32-4 linje. 2. 1916 års utvidgning Kvarteren 17-A, 19-D, 20-E, 21-F, 22-G, 23-H, 24-J och 25-K. 3. 1922 års utvidgning Kvarter 26-L 4. 1970-talets utvidgning Kvarteren 27-M, 28-N, 28-N urnor samt 29-O Däremot kommer den samlade kulturhistoriska bedömningen ligga under denna rubrik. 1. GAMLA KYRKOGÅRDEN Den gamla kyrkogården ligger huvudsakligen söder om kyrkan och utgörs av kvarteren 11-1, 12-2a, 13-2b, 14-2c, 15-3, 16-4 och 32-4 linje. Den utgörs av den södra halvan av den ursprungliga kyrkogården, den medeltida utvidgningen mot söder och utvidgningen mot väster och norr från 1790. Formen är rektangulär och en skapelse av biskop J A Lindblom, som själv är begravd i kvarter 11-1. Allmän karaktär Den gamla kyrkogården inramas av kalkstensmurar som till stora delar är av medeltida ursprung, men höjdsänkta och påbyggda. Större delen av västmuren är dock från 1790. Muren liksom de två ingångarna från 1790 i väster och söder bidra till att forma karaktären. Kyrkogården omges också av en trädkrans som till stora delar dock är under föryngring. Det inre av kyrkogården präglas huvudsakligen av raka nordsydligt löpande rader med gravstenar med rygghäckar mellan. Kvarter 12-2a är en helt öppen gräsmatta och kvarter 14- 2c och 15-3 har invallande häckar. Längs med gångarna, …
service organization: RAÄ
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
created date: 2006-04-25
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kloster
ksamsok version: 1.1
presentation: 21300000021114 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000021114 Bebyggelse - anläggning Linköping kn, VRETA KLOSTER 1:9 VRETA KLOSTERS KYRKA VRETA KLOSTERS KYRKA Kyrkogårdens historik Bilder se bifogat dokument! Uppgifter om kyrkogårdens historik har i huvudsak hämtats från Östergötlands länsmuseums topografiska arkiv och bibliotek. Uppgifter om äldre lantmäterikartor är hämtade från Lantmäteriets websida. Stora delar av historiken är hämtad ur Curman/Lundbergs beskrivning från 1935, som bland annat innehåller en genomgång av kyrkogårdens utveckling med kartor. Gravvårdar Vreta kyrkogård kan som enda kyrkogård i länet visa upp en obruten rad gravmonument från äldsta medeltid fram till dagens datum. Den äldsta kända begravningen på Vreta kyrkogård är redan från yngre stenålder. Fragment av en så kallas stridsyxegrav från ca 2 500 f Kr är påträffad här. Sannolikt har det på platsen också legat gravar från brons- och järnålder av samma typ som finns på alla andra höjder i socknen. Dessa bör dock tidigt ha försvunnit i och med platsens fortsatta användande. Från den första kristna tiden finns ett flertal fragment av gravmonument bevarade. Det rör sig huvudsakligen om fragment av ornerade och ibland runristade så kallade Eskiltunakistor. Dessa, uppkallade efter den plats där den först uppmärksammades, är ett senvikingatida/tidigmedeltida gravmonument i form av en stenkista. Den är ofta är rikt ornerad, försedd med runinskrift och höga gavlar. Monumenten var avsedda att stå synliga på kyrkogården. Fragmenten påträffades på två olika ställen (i den äldsta stenkyrkans tvärskepp och i klosterruinens kapitelsal) under de arkeologiska utgrävningarna 1916-22. De hade sekundärt använts till andra medeltida gravar på dessa platser. Det rör sig om 5 fragment av gavelhällar, 8 fragment av lockhällar, varav det största har texten etu kiara..kumbl eftir ola bota sin godh. Lät göra kummel (grav) efter Ola bonden (maken) sin godanDessutom sju fragment av sidohällar. Fragmenten kommer fr…
media type: text/plain
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
build date: 2024-10-23
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000676227
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Kyrkogårdens historik Bilder se bifogat dokument! Uppgifter om kyrkogårdens historik har i huvudsak hämtats från Östergötlands länsmuseums topografiska arkiv och bibliotek. Uppgifter om äldre lantmäterikartor är hämtade från Lantmäteriets websida. Stora delar av historiken är hämtad ur Curman/Lundbergs beskrivning från 1935, som bland annat innehåller en genomgång av kyrkogårdens utveckling med kartor. Gravvårdar Vreta kyrkogård kan som enda kyrkogård i länet visa upp en obruten rad gravmonument från äldsta medeltid fram till dagens datum. Den äldsta kända begravningen på Vreta kyrkogård är redan från yngre stenålder. Fragment av en så kallas stridsyxegrav från ca 2 500 f Kr är påträffad här. Sannolikt har det på platsen också legat gravar från brons- och järnålder av samma typ som finns på alla andra höjder i socknen. Dessa bör dock tidigt ha försvunnit i och med platsens fortsatta användande. Från den första kristna tiden finns ett flertal fragment av gravmonument bevarade. Det rör sig huvudsakligen om fragment av ornerade och ibland runristade så kallade Eskiltunakistor. Dessa, uppkallade efter den plats där den först uppmärksammades, är ett senvikingatida/tidigmedeltida gravmonument i form av en stenkista. Den är ofta är rikt ornerad, försedd med runinskrift och höga gavlar. Monumenten var avsedda att stå synliga på kyrkogården. Fragmenten påträffades på två olika ställen (i den äldsta stenkyrkans tvärskepp och i klosterruinens kapitelsal) under de arkeologiska utgrävningarna 1916-22. De hade sekundärt använts till andra medeltida gravar på dessa platser. Det rör sig om 5 fragment av gavelhällar, 8 fragment av lockhällar, varav det största har texten etu kiara..kumbl eftir ola bota sin godh. Lät göra kummel (grav) efter Ola bonden (maken) sin godanDessutom sju fragment av sidohällar. Fragmenten kommer från minst tre olika gravmonument. De förvaras i stenmuseet i det gamla sädesmagasinets bottenvåning där en rekonstruktion av en eskiltunakista står. Denna är dock…
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (1999)
  desc: Se Historik
service organization full: Riksantikvarieämbetet
data quality: raw
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21200000003681
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000011289
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Linköping kn, VRETA KLOSTER 1:9 VRETA KLOSTERS KYRKA