http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013179
type: Entity
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584561
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586102
item title: RADHUSEN I KVARTERET CANADA (CANADAHUSEN)
build date: 2024-10-23
service organization: RAÄ
item super type: object
item class name: Småhusområde
service organization full: Riksantikvarieämbetet
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003336
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586095
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586096
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583936
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586101
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Bostadshus
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
media type: text/plain
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Canadahusen byggdes 1908 vid Kyrkviken nära ändhållplatsen för Lidingötåget, något längre bort än de villor som då låg mest avlägset från Stockholm. De 26 radhusen var från början avsedda som arbetar- och tjänstemannabostäder, främst för anställda vid Lidingöbanan. Bakom projektet - som har engelska förebilder och sannolikt är Sveriges äldsta radhus i en villastad - stod civilingenjören Lennart Palme, arkitekten Rudolf Arborelius och grundaren av AB Lidingö villastad, direktören Hjalmar Andersson-Arwin. De putsade och gulfärgade tegelhusen med tegeltak bildar en symmetrisk anläggning. Flertalet hus är sammanbyggda till en länga med vinkelställda flyglar. Längans mittparti har fått en speciell betoning genom att tre hus är förhöjda och har brutna tak i kontrast mot de övriga husens sadeltak. Ingångarna är på engelskt vis indragna i murverket och har en smal yttertrappa från trädgården. Framför och bakom varje hus finns en liten tomt, framsidans avsedd som blomstertäppa. Den obebyggda marken på Canadastigens motsatta sida utmed Elfviksvägen var avsedd för grönsaksodling. KÄLLA: Byggnadsminnen 1978-1988 - Förteckning över nya byggnadsminnen 1 juli 1978-31 december 1988 enligt lagen den 9 december 1960, nr 690. Riksantikvarieämbetet (RAÄ), (Uppsala: A & W), 1989. ISBN: 91-7192-752-2
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Radhuset i Sverige Bakgrund Innan det moderna engelska radhuset kom till Sverige i mitten på 1800-talet fanns det tre bebyggelsetyper som starkt påminner om radhus. De sydskandinaviska köpstädernas sammanbyggda enfamiljshus, köpstadshus, arbetarbostäder i de svenska brukssamhällena samt de sk statarlängorna. I de sydskandinaviska köpstäderna var det behovet av att inom ett begränsat område få plats med både bostäder och arbetslokaler som ledde till att man sammanbyggde enskilda hus. Det möjliggjordes genom att först använda korsvirkestekniken och senare tegeltekniken. De långa rader av hus som bildades mot gatorna ger ett förhållandevis enhetligt intryck men i själva verket är varje hus självständigt uppfört och underhållet. Oftast hade dessa hus ingen port mot gatan utan man kom in genom trädgården på baksidan. Köpstadshusen var oftast 1-vånings hus sammanbyggda i gavlarna och bestod av 1-2 rum. Köpstadshusen uppfördes av lokala byggmästare eller hantverkare, ibland även med hjälp från byggherren. Husen är enkla och traditionella med tegelklädda sadeltak, de äldsta med halmtak, väggarna av korsvirke eller tegel var slammade eller putsade. Socklarna av gråsten blev oftast målade svarta med tjära eller asfalt. De konstruktionstekniska begränsningarna som korsvirkestekniken ger med sin ramkonstruktion begränsar det arkitektoniska uttrycket men bidrar även till husens enhetliga utseende. När man senare övergick till att bygga i tegel bibehöll man samma uttryck med fönster- och dörrplaceringar. Till skillnad från köpstadshusen planerades och uppfördes brukens arbetarbostäder i ett sammanhang, nästan som ett modernt radhusbyggande. Eftersom bruken anlades på platser där bebyggelse inte tidigare fanns var bruksägaren tvungen att bygga bostäder till sina arbetare för att få arbetskraft. Det var av rent ekonomiska skäl man sammanbyggde bostäderna till längor istället för att uppföra fristående hus och därför gavs de även ett enhetligt uttryck. Vanligast var 1 rum och kök el…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584146
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586091
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Samarbetet mellan Arborelius och palme fortsattes i ett radhusområde i kvarteret Canada på Lidingö. Detta radhuskomplex, som omfattar 26 hus med vardera tre rum och kök, är till konstruktion, material och utseende mycket lika dubbelhusen i Palmeska villastaden i Enskede. Det är troligt att Canadaradhusen är de första radhus, som överhuvud byggt i någon svensk villastad. Anläggningen ligger nära spårvägens ändhållplats vid Kyrkviken på norra Lidingö. Ritningarna är daterade genom en hänsyftning på ett kontrakt av den 1 november 1907 och undertecknade av Lennart Palme och Hjalmar Andersson. Hjalmar Andersson (1871-1927, senare Arwin) hade några år tidigare inköpt nära en fjärdedel av Lidingö och grundat AB Lidingö Villastad, till vilket han i sin tur sålt större delen av marken och vars verkställande direktör han var. Också Hjalmar Andersson hade studerat villastadsbebyggelsen i England och Amerika. Palme säger sig inte komma ihåg vem som föreslog radhusbebyggelse; de var båda intresserade av idén. Ritningarna är inte undertecknade av arkitekt, men Palme har meddelat att Arborelius gjort ritningarna, och många likheter mellan Canada och enskedehusen gör attribueringen säker. Anläggningen ser ut som ett stort envåningskomplex med inbyggd vindsvåning under taken. Den är symmetriskt uppbyggd och har artikulerats så att mittpartiet, omfattande tre hus, har förhöjts, fått brutet tak i kontrast till sadeltaken i övrigt. I mittpartiet har två gavlar vänts mot fasaden. Utbyggda fönster och välvd portik skiljer mitthusen ytterligare från de andra. Mot anläggningens ändar har vissa hus skjutits bakåt och andra har tvärställts så att de skjuter fram som flyglar. I hörnen mellan de vinkelställda längorna skulle intima gårdsbildningar ha kunnat uppstå om de inte skurits sönder av de många gångbanorna som leder till de olika husen. Genom en viss sicksackläggning av ändhusen har en rad gavlar bildats, där arkitekten haft tillfälle till omväxlande pittoreska detaljer: dekorationsbräd…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586092
item type: building
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: De s k Canadaradhusen är 26 till antalet och belägna vid Canadastigen som är en hästskoformad lokalgata på Elfviksvägens norra sida. Radhusen i kvarteret Canada från 1908 omtalas ibland som Sveriges första radhus. Radhusliknande byggnader med arbetarbostäder har förekommit på bl a bruk och större gårdar redan före 1900-talet. Canadaradhusen kan dock på goda grunder antas vara landets äldsta radhus uppförda i en villastad och de första exemplen på radhus i dagens bemärkelse. Historiken kring byggandet av radhusen är väl studerad av Elisabet Stavenow- Hidemark i hennes avhandling Villabebyggelse i Sverige 1900-1925. Hon konstaterar en tydlig inspiration från brittiska och amerikanska förebilder och hävdar att arkitekten Rudolf Arborelius sannolikt endast anpassat utländska mönsterritningar till platsen. Vidare påvisas det anmärkningsvärda att de på ritningarna anges som arbetarebostadshus och avsågs säljas eller hyras ut till handtverkare och mindre näringsidkare. Avsikten med radhusen var bl a att bereda bostäder för anläggningsarbetare sysselsatta med uppbyggnaden av den villastad på norra Lidingö som bolaget AB Lidingö Villastad låg bakom. AB Lidingö Villastad var en av de mest lyckade och historiskt sett mest intressanta villastadssatsningarna i landet, mycket tack vare grundaren Hjalmar Andersson Arwins framsynta satsning på bl a infrastruktur. Bolagets insatser har haft mycket stor betydelse för Lidingös utveckling. Bolaget hade under en period sitt kontor i Canadahusen. Radhus var en boendeform som hade svårt att etablera sig i Sverige och Canadahusen var svåra att sälja och hyra ut. Under 1900-talets mitt betraktades radhuslägenheterna som små och omoderna. Idag är situationen annorlunda och radhusen är mycket eftertraktade. I samband med att en exploatering med gruppbyggda parhus planerades i radhuslängans närhet ansökte boende i kvarteret 1974 om en byggnadsminnesförklaring av Canadahusen. Ärendet överfördes från Riksantikvarieämbetet till länsstyrelsen, var…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586099
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Småhusområde
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584226
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2009)
  desc: Radhusens gestaltningsmässiga grundprincip bygger på enhetlighet och upprepning. Med detta menas att radhusen ursprungligen var enhetligt färgsatta, att alla fönster och dörrar var likadana etc. Variation inom kvarteret åstadkoms genom grupperingen av husen, de valmade gavlarna i längans mitt samt av gaveldekorationer i trä. - Kalkstensgrå spritputsad grund med slätputsade fönsteromfattningar. - Släta kalkputsfasader avfärgade i ljust gult. - Gaveldekorationer av trä i form av spåntäckning, korsvirkesimitation eller gallerverk i gavelspets. - Snickerier som profilerad takfotslist, dekorativt utformade vindskivor, omfattningar av entré samt räcken av trä vid förstukvistar. Entrétrappor av målat trä. Ändringar av byggnaderna: Radhusen på Canadastigen har, liksom många andra radhuskvarter, under åren genomgått individuella ändringar hus för hus. Ägandeformen med 26 enskilda ägare medför närmast med automatik en sådan situation till skillnad från radhus som ägs av en bostadsrättsförening och där ändringarna exteriört sett i regel är mer enhetliga. I många avseenden är Canadahusen mycket välbevarade. Några av husen är utvändigt i allt väsentligt oförändrade. Besök på platsen och studier av bygglovarkivet visar dock att en rad ändringar gjorts sedan byggtiden. De första ändringarna gjordes redan något år efter bygget då radhusen försågs med WC. Att lösa badrumsfrågan, badrum saknades ursprungligen, har varit en central fråga under åren och det har gjorts på flera olika sätt. Exempelvis gjordes en gemensam tillbyggnad för badrum i vinkeln mellan husen 5:27 och 5:58 på 1960-talet. När badrum inretts på övervåningen kan fönster ha tagits upp i samband med detta. Vad gäller tillbyggnader förekommer även ett gavelburspråk på 5:21, några nya takkupor samt en balkong på 5:22. Invändigt är vanliga ändringar att källarvåningarna inretts för bostadsändamål, köken moderniserats eller flyttats och att nya eldstäder installerats samtidigt som de flesta kakelugnar rivits ut. Många inte…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584527
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586093
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586094
context: Context
  from time: 1907-01-01
  master builder: http://kulturarvsdata.se/raa/bbro/21000001218580
  organization: AB Lidingö Villastad
  title: Byggmästare
  to time: 1908-12-31
  context super type: create
  context type: produce
  master builder: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/-1
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586100
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584387
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Radhusen i kvarteret Canada från 1908 är förmodligen Sveriges äldsta radhus uppförda i en villastad. Något år tidigare hade en serie så kallade dubbelhus byggts i Enskede söder om Stockholm. Detta område gick under namnet Den Palmeska villastaden efter dess upphovsman och idégivare ingenjör Lennart Palme. Den 1 november 1907 slöts ett kontrakt mellan AB Lidingö Villastads grundare Hjalmar Andersson (senare Arwin) och Lennart Palme. I kontraktet stadgades att en radhusbebyggelse skulle uppföras i kvarteret Canada. Som sin närmaste medarbetare hade Palme sedan tidigare arkitekt Rudolf Arborelius. Palme har uppgivit att det var Arborelius ensam som stod för ritningarna och den arkitektoniska utformningen av radhusen i kvarteret Canada. Som sin närmaste medarbetare hade Palme sedan tidigare arkitekt Rudolf Arborelius. Palme har uppgivit att det var Arborelius ensam som stod för ritningarna och den arkitektoniska utformningen váv radhusen i kvarteret Canada. Stilinfluenser och idéer hämtades från England, Tyskland och USA. Palme hade vid seklets början varit i Amerika och där studerat just småhusbebyggelse i trakterna kring Chicago, S:t Louis och Philadelphia. Radhus hade till en början svårt att vinna något egentligt gehör i Sverige, många ansåg det meningslöst att flytta ut från stadens trångboddhet om man inte fick möjlighet att bo i en individuellt utformad enfamiljsvilla. En villa som skulle ligga på en väl tilltagen tomt där man kunde leva ostört av grannar. Radhusen i kvarteret Canada byggdes, enligt byggherrens egen uppgift, för arbetarfamiljer. Tanken var att det i Canadaområdet skulle bo arbetare sysselsatta med anläggningsarbeten i Lidingö villastad eller anställda vid Lidingöbanan. Canadaradhusen blev svårsålda och svåra att hyra ut. Ännu ett år efter det att husen stod färdiga annonserade bolaget med reklam antingen för köp eller uthyrning. Hyreskostnaden var då, 1909, 650-700 kronor per år och priset vid köp 6.600-8.200 kronor. 1910 hade Canadaradhusen en t…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586090
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586097
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586098
item class name: Bostadshus
last changed date: 2011-09-27
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0186
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#01
  municipality name: Lidingö
  county name: Stockholm
  coordinates: 18.16319865041432,59.37117669524399 18.163253110587856,59.37115663617326 18.16351112508068,59.37106063239914 18.163593493302002,59.37102998342619 18.163571820522414,59.371014710838956 18.163654207795986,59.37098426805694 18.16373659492102,59.37095382522399 18.16381860792437,59.37092352621913 18.163900602376412,59.37089321862383 18.16397934722921,59.37086413117611 18.164060270513442,59.37083423590853 18.164141924862573,59.370804062224956 18.164222506518875,59.37077428298641 18.164303002698198,59.370744532731166 18.164385729992446,59.37071397336892 18.164467247391844,59.37068384773058 18.164549650619463,59.370653403968454 18.164637210579627,59.37062104658105 18.16468206486863,59.370652660138724 18.164689527625615,59.370657915898185 18.16503168683053,59.37053172832962 18.165027387848447,59.370528678387245 18.164619738442852,59.37023961592393 18.16459003159817,59.37024922511584 18.164276758006512,59.37035055393277 18.164202179540958,59.370375020111034 18.16321000455106,59.370682293977026 18.16312658903233,59.370702831116375 18.162812908590727,59.37079213293366 18.162797149685428,59.37082256693812 18.162785096145562,59.37084609010423 18.162862341572996,59.37091694505983 18.162911883543156,59.37096241080507 18.16296108931292,59.37100804645326 18.163010646538464,59.37105405099748 18.163137422848393,59.37117118057426 18.16319865041432,59.37117669524399
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Lidingö 5:21-5:58
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584600
presentation: 21300000013179 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013179 Bebyggelse - anläggning Lidingö kn, LIDINGÖ 5:21 M.FL. RADHUSEN I KVARTERET CANADA (CANADAHUSEN) RADHUSEN I KVARTERET CANADA (CANADAHUSEN) Canadahusen byggdes 1908 vid Kyrkviken nära ändhållplatsen för Lidingötåget, något längre bort än de villor som då låg mest avlägset från Stockholm. De 26 radhusen var från början avsedda som arbetar- och tjänstemannabostäder, främst för anställda vid Lidingöbanan. Bakom projektet - som har engelska förebilder och sannolikt är Sveriges äldsta radhus i en villastad - stod civilingenjören Lennart Palme, arkitekten Rudolf Arborelius och grundaren av AB Lidingö villastad, direktören Hjalmar Andersson-Arwin. De putsade och gulfärgade tegelhusen med tegeltak bildar en symmetrisk anläggning. Flertalet hus är sammanbyggda till en länga med vinkelställda flyglar. Längans mittparti har fått en speciell betoning genom att tre hus är förhöjda och har brutna tak i kontrast mot de övriga husens sadeltak. Ingångarna är på engelskt vis indragna i murverket och har en smal yttertrappa från trädgården. Framför och bakom varje hus finns en liten tomt, framsidans avsedd som blomstertäppa. Den obebyggda marken på Canadastigens motsatta sida utmed Elfviksvägen var avsedd för grönsaksodling. KÄLLA: Byggnadsminnen 1978-1988 - Förteckning över nya byggnadsminnen 1 juli 1978-31 december 1988 enligt lagen den 9 december 1960, nr 690. Riksantikvarieämbetet (RAÄ), (Uppsala: A & W), 1989. ISBN: 91-7192-752-2 Radhusen i kvarteret Canada från 1908 är förmodligen Sveriges äldsta radhus uppförda i en villastad. Något år tidigare hade en serie så kallade dubbelhus byggts i Enskede söder om Stockholm. Detta område gick under namnet Den Palmeska villastaden efter dess upphovsman och idégivare ingenjör Lennart Palme. Den 1 november 1907 slöts ett kontrakt mellan AB Lidingö Villastads grundare Hjalmar Andersson (senare Arwin) och Lennart Palme. I kontraktet stadgades att en radhusbebyggelse skulle uppföras…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586104
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000586103
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Lidingö kn, LIDINGÖ 5:21 M.FL. RADHUSEN I KVARTERET CANADA (CANADAHUSEN)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584079
item label: RADHUSEN I KVARTERET CANADA (CANADAHUSEN)
service name: bbra
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Småhusområde
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584289
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Bostadshus
context: Context
  to time: 1981-10-27
  from time: 1981-10-27
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
ksamsok version: 1.1
data quality: raw
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1981-10-27)
created date: 2004-10-11
context: Context
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändringar av byggnaderna: Radhusen på Canadastigen har, liksom många andra radhuskvarter, under åren genomgått individuella ändringar hus för hus. Ägandeformen med 26 enskilda ägare medför närmast med automatik en sådan situation till skillnad från radhus som ägs av en bostadsrättsförening och där ändringarna exteriört sett i regel är mer enhetliga. I många avseenden är Canadahusen mycket välbevarade. Några av husen är utvändigt i allt väsentligt oförändrade. Besök på platsen och studier av bygglovarkivet visar dock att en rad ändringar gjorts sedan byggtiden. De första ändringarna gjordes redan något år efter bygget då radhusen försågs med WC. Att lösa badrumsfrågan, badrum saknades ursprungligen, har varit en central fråga under åren och det har gjorts på flera olika sätt. Exempelvis gjordes en gemensam tillbyggnad för badrum i vinkeln mellan husen 5:27 och 5:58 på 1960-talet. När badrum inretts på övervåningen kan fönster ha tagits upp i samband med detta. Vad gäller tillbyggnader förekommer även ett gavelburspråk på 5:21, några nya takkupor samt en balkong på 5:22. Invändigt är vanliga ändringar att källarvåningarna inretts för bostadsändamål, köken moderniserats eller flyttats och att nya eldstäder installerats samtidigt som de flesta kakelugnar rivits ut. Många interiörer har moderniserats hårdhänt i sin helhet medan det i andra hus finns många bevarade ursprungliga detaljers. Ett stort antal ytterdörrar, både vid huvudingången och vid köksentrén, har bytts ut mot modernare varianter. Någon entrédörr är utflyttad vilket medfört att den indragna förstukvisten/vindfånget är igenbyggt. Entrétrapporna är utbytta i så gott som samtliga fall och utformningen varierar. Även räcken på hörnplacerade förstukvistar har i många fall bytts ut och förenklats. I många fall är situationen idag bättre än under tidigare årtionden. Ett exempel är fönstren. I flera radhus finns de ursprungliga fönstren bevarade medan det i många andra fall är nytillverkade kopior. Tidigare fanns …
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583895
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000584461