http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000004792
type: Entity
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Redan 1311 omnämns i ett gåvobrev för första gången S:t Jacobs kapell eller kyrka. Kulten av den äldre aposteln Jacob, S Jacob di Compostela som gett kyrkan dess namn, var mycket utbredd under 1300-talet. S:t Jacob var de resandes skyddshelgon med pilgrimens olika attribut, bl a musslan, som återfinns som dekorativ form på flera ställen i dagens kyrka. Sannolikt revs det lilla träkapellet omkring 1430 och ersattes av en treskeppig kyrka av tegel, som dock inte hann bli mer än knappt hundra år gammal. Efter Västerås riksdag 1527 revs även denna kyrka i enlighet med Gustav Vasas beslut. 1575 års kyrkoförordning föreskrev att varje malm i Stockholm skulle ha en egen kyrka så att menigheten skulle slippa trängas. Under det sena 1500-talet bildades därför Norrmalms församling, i vilken både den sedan år 1590 invigda S:ta Clara kyrka och sedan Jacobs kyrka kom att ingå. Vid denna tid hade bebyggelsen på Norrmalm brett ut sig alltmer. Grundläggningsarbetena för dagens Jacobs kyrka påbörjades på Johan III:s initiativ 1580, då enligt en korsformig plan. 1588 ändrades emellertid byggnadsplanerna och efter Willem Boys ritningar uppfördes en kvadratisk salkyrka med endast fyra pelare, ett stort utbyggt kor i öster och vapenhus i väster. 1593 avstannade arbetena. Då var murarna av tegel uppmurade, valvet var slaget över kvadraten mellan tornkolonnerna och tornet var påbörjat. Omkring år 1600 fortsatte bygget efter en på nytt förändrad plan. Nu förlängdes kyrkorummet med två travéer västerut varvid långhusets kolonner fördubblades. Då påbörjades också de två västtornen. Efter ytterligare några uppehåll i byggnadsarbetena byggdes kyrkan färdig 163343 under ledning av murmästaren Hans Ferster och kunde invigas den 26 november 1643. I samband därmed kom också Jacobs församling till. För mer historik se kyrkan/kyrkobyggnaden
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Ernst Stenhammar
  to time: 1923-12-31
  from time: 1922-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Gravkapell uppförs i norra delen av kyrkogården. Arkitekt Ernst Stenhammar.
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000000082
item type: building
item title: S:T JACOBS KYRKA (JAKOBS KYRKA )
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2005)
  desc: Omgivningen Jakobs kyrka är idag belägen i Stockholms centralaste delar, på Norrmalm och omgivet av citys många kontors-, affärs- och nöjespalats. Närmaste grannar är i öster Kungsträdgården, i söder Kungliga Operan och i norr Lantmäteristyrelsens gamla byggnad från 1640-talet. Byggnaden från mitten av 1970-talet mittemot kyrkans västportal, i vilken bl a Hamburger Börs är inrymd, avviker påtagligt från resten av bebyggelsen kring kyrkan genom sin fasad av brun eloxerad aluminiumplåt. Påpekas bör att när Jacobs kyrka invigdes 1643 låg den granne med Stockholms förnämsta palats, riksmarsken Jakob De la Gardies Makalös och på Operatomten låg de kungliga stallbyggnaderna, som också hade en mycket påkostad utformning. Kungsträdgården var vid denna tid verkligen en kunglig trädgård, inte den folkliga park den är idag. Det närbelägna Gustaf Adolfs Torg, som förr gick under namnet Norrmalmstorg, har alltsedan 1600-talets mitt varit en viktig plats i staden. Anläggningen Framför kyrkans sydfasad ligger Jakobs Torg, en förplats till kyrkan. Marken är här belagd med storgatsten. Då den södra portalen ursprungligen var kyrkans huvudentré fungerade och fungerar än idag denna yta som ett verkligt kyrktorg. Dagens huvudentré ligger i väster från Västra Trädgårdsgatan. Norr om kyrkan ligger kyrkogården med ett mot gatan avgränsande högt järnstaket på en granitsockel. Mellan två rusticerade sandstenspelare hänger en järngrind. Mot öster och Kungsträdgården finns ett lägre järnstaket. Av ursprungligen betydligt fler gravmonument återstår idag endast ett mindre antal, de flesta liggande gravhällar. Framför nordportalen finns ett något nedsänkt halvcirkelformat stenlagt parti. Gräsmattor, några rabatter, stora syrenbuskar, tre nyplanterade popplar på rad samt en stor pil bildar tillsammans kyrkogårdens grönskande inslag. I norr avgränsas kyrkogården av ett församlingshus, uppfört 1984-85. Byggnaden kan stilmässigt karakteriseras som en pastisch, uppförd i 2½ vån med ett svartmålat bru…
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2005)
  desc: Omgivningen Jakobs kyrka är idag belägen i Stockholms centralaste delar, på Norrmalm och omgivet av citys många kontors-, affärs- och nöjespalats. Närmaste grannar är i öster Kungsträdgården, i söder Kungliga Operan och i norr Lantmäteristyrelsens gamla byggnad från 1640-talet. Byggnaden från mitten av 1970-talet mittemot kyrkans västportal, i vilken bl a Hamburger Börs är inrymd, avviker påtagligt från resten av bebyggelsen kring kyrkan genom sin fasad av brun eloxerad aluminiumplåt. Påpekas bör att när Jacobs kyrka invigdes 1643 låg den granne med Stockholms förnämsta palats, riksmarsken Jakob De la Gardies Makalös och på Operatomten låg de kungliga stallbyggnaderna, som också hade en mycket påkostad utformning. Kungsträdgården var vid denna tid verkligen en kunglig trädgård, inte den folkliga park den är idag. Det närbelägna Gustaf Adolfs Torg, som förr gick under namnet Norrmalmstorg, har alltsedan 1600-talets mitt varit en viktig plats i staden. Anläggningen Framför kyrkans sydfasad ligger Jakobs Torg, en förplats till kyrkan. Marken är här belagd med storgatsten. Då den södra portalen ursprungligen var kyrkans huvudentré fungerade och fungerar än idag denna yta som ett verkligt kyrktorg. Dagens huvudentré ligger i väster från Västra Trädgårdsgatan. Norr om kyrkan ligger kyrkogården med ett mot gatan avgränsande högt järnstaket på en granitsockel. Mellan två rusticerade sandstenspelare hänger en järngrind. Mot öster och Kungsträdgården finns ett lägre järnstaket. Av ursprungligen betydligt fler gravmonument återstår idag endast ett mindre antal, de flesta liggande gravhällar. Framför nordportalen finns ett något nedsänkt halvcirkelformat stenlagt parti. Gräsmattor, några rabatter, stora syrenbuskar, tre nyplanterade popplar på rad samt en stor pil bildar tillsammans kyrkogårdens grönskande inslag. I norr avgränsas kyrkogården av ett församlingshus, uppfört 1984-85. Byggnaden kan stilmässigt karakteriseras som en pastisch, uppförd i 2½ vån med ett svartmålat bru…
item class name: Kyrka med begravningsplats
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
service organization full: Riksantikvarieämbetet
data quality: raw
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (1998)
  desc: Se ovan: Historik - hämtad från Riksantikvarieämbetets Byggnadsregister
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Sven-Olof Larsson
  to time: 1985-12-31
  from time: 1984-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Församlingshus uppförs på platsen för gravkapellet från 1920-talet. Arkitekt Sven-Olof Larsson
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21620000012597
context: Context
  to time: 1643-12-31
  from time: 1580-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: 1580 Grundläggning av kyrkan påbörjas enligt en korsformig plan. 158893 Planerna förändras och bygget påbörjas av en kvadratisk salkyrka med fyra pelare på vilka ett torn skulle vila, stort kor i öster och vapenhus i väster. 1600-Ändrade planer på nytt varvid kyrkorummet förlängs med två travéer, de två västtornen påbörjas. 1633 Efter ytterligare några uppehåll fortsätter bygget på nytt. 1643 Kyrkan invigs.
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Redan 1311 omnämns i ett gåvobrev för första gången S:t Jacobs kapell eller kyrka. Kulten av den äldre aposteln Jacob, S Jacob di Compostela som gett kyrkan dess namn, var mycket utbredd under 1300-talet. S:t Jacob var de resandes skyddshelgon med pilgrimens olika attribut, bl a musslan, som återfinns som dekorativ form på flera ställen i dagens kyrka. Sannolikt revs det lilla träkapellet omkring 1430 och ersattes av en treskeppig kyrka av tegel, som dock inte hann bli mer än knappt hundra år gammal. Efter Västerås riksdag 1527 revs även denna kyrka i enlighet med Gustav Vasas beslut. 1575 års kyrkoförordning föreskrev att varje malm i Stockholm skulle ha en egen kyrka så att menigheten skulle slippa trängas. Under det sena 1500-talet bildades därför Norrmalms församling, i vilken både den sedan år 1590 invigda S:ta Clara kyrka och sedan Jacobs kyrka kom att ingå. Vid denna tid hade bebyggelsen på Norrmalm brett ut sig alltmer. Grundläggningsarbetena för dagens Jacobs kyrka påbörjades på Johan III:s initiativ 1580, då enligt en korsformig plan. 1588 ändrades emellertid byggnadsplanerna och efter Willem Boys ritningar uppfördes en kvadratisk salkyrka med endast fyra pelare, ett stort utbyggt kor i öster och vapenhus i väster. 1593 avstannade arbetena. Då var murarna av tegel uppmurade, valvet var slaget över kvadraten mellan tornkolonnerna och tornet var påbörjat. Omkring år 1600 fortsatte bygget efter en på nytt förändrad plan. Nu förlängdes kyrkorummet med två travéer västerut varvid långhusets kolonner fördubblades. Då påbörjades också de två västtornen. Efter ytterligare några uppehåll i byggnadsarbetena byggdes kyrkan färdig 163343 under ledning av murmästaren Hans Ferster och kunde invigas den 26 november 1643. I samband därmed kom också Jacobs församling till. För mer historik se kyrkan/kyrkobyggnaden
context: Context
  to time: 1643-12-31
  from time: 1580-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: 1580 Grundläggning av kyrkan påbörjas enligt en korsformig plan. 158893 Planerna förändras och bygget påbörjas av en kvadratisk salkyrka med fyra pelare på vilka ett torn skulle vila, stort kor i öster och vapenhus i väster. 1600-Ändrade planer på nytt varvid kyrkorummet förlängs med två travéer, de två västtornen påbörjas. 1633 Efter ytterligare några uppehåll fortsätter bygget på nytt. 1643 Kyrkan invigs.
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
created date: 2002-02-12
item label: S:T JACOBS KYRKA (JAKOBS KYRKA )
service organization: RAÄ
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Ernst Stenhammar
  to time: 1923-12-31
  from time: 1922-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Gravkapell uppförs i norra delen av kyrkogården. Arkitekt Ernst Stenhammar.
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000000082
build date: 2024-10-23
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2005)
  desc: Omgivningen Jakobs kyrka är idag belägen i Stockholms centralaste delar, på Norrmalm och omgivet av citys många kontors-, affärs- och nöjespalats. Närmaste grannar är i öster Kungsträdgården, i söder Kungliga Operan och i norr Lantmäteristyrelsens gamla byggnad från 1640-talet. Byggnaden från mitten av 1970-talet mittemot kyrkans västportal, i vilken bl a Hamburger Börs är inrymd, avviker påtagligt från resten av bebyggelsen kring kyrkan genom sin fasad av brun eloxerad aluminiumplåt. Påpekas bör att när Jacobs kyrka invigdes 1643 låg den granne med Stockholms förnämsta palats, riksmarsken Jakob De la Gardies Makalös och på Operatomten låg de kungliga stallbyggnaderna, som också hade en mycket påkostad utformning. Kungsträdgården var vid denna tid verkligen en kunglig trädgård, inte den folkliga park den är idag. Det närbelägna Gustaf Adolfs Torg, som förr gick under namnet Norrmalmstorg, har alltsedan 1600-talets mitt varit en viktig plats i staden. Kyrkomiljön Framför kyrkans sydfasad ligger Jakobs Torg, en förplats till kyrkan. Marken är här belagd med storgatsten. Då den södra portalen ursprungligen var kyrkans huvudentré fungerade och fungerar än idag denna yta som ett verkligt kyrktorg. Dagens huvudentré ligger i väster från Västra Trädgårdsgatan. Norr om kyrkan ligger kyrkogården med ett mot gatan avgränsande högt järnstaket på en granitsockel. Mellan två rusticerade sandstenspelare hänger en järngrind. Mot öster och Kungsträdgården finns ett lägre järnstaket. Av ursprungligen betydligt fler gravmonument återstår idag endast ett mindre antal, de flesta liggande gravhällar. Framför nordportalen finns ett något nedsänkt halvcirkelformat stenlagt parti. Gräsmattor, några rabatter, stora syrenbuskar, tre nyplanterade popplar på rad samt en stor pil bildar tillsammans kyrkogårdens grönskande inslag. I norr avgränsas kyrkogården av ett församlingshus, uppfört 1984-85. Byggnaden kan stilmässigt karakteriseras som en pastisch, uppförd i 2½ vån med ett svartmålat brut…
last changed date: 2011-09-27
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000009749
item class name: Kyrka
item super type: object
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Sven-Olof Larsson
  to time: 1985-12-31
  from time: 1984-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Församlingshus uppförs på platsen för gravkapellet från 1920-talet. Arkitekt Sven-Olof Larsson
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21620000012597
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000310270
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: HISTORIK FRÅN STOCKHOLMS STADSMUSEUMS KYRKOKARAKTÄRISERINGSPROJEKT. Grundläggningen till S:t Jacobs kyrka påbörjades år 1580 men kyrkan invigdes först 1643. De första ritningarna stod Willem Boy för men murmästaren Hans Ferster var den som avslutade arbetena på 1630-40-talen. Willem Boy (sannolikt född 1520, död 1592) var av nederländsk börd, känd bl a för att ha utfört gravvården för Gustav Vasa i Uppsala domkyrka. Från 1575 kom han att som byggmästare på Stockholms slott leda omdaningen av den gamla medeltidsborgen till en renässansborg. Boy var även involverad i uppförandet av S:ta Clara kyrka och Riddarholmskyrkan i Stockholm. Hans Ferster (död 1653), sannolikt av tysk börd, var också ledande murmästare vid Stockholms slott och stod för ritningarna till flera andra profana byggnader i Stockholm. Exempel på hans kyrkobyggande är hans egen församlingskyrka Tyska kyrkan, också i Stockholm, Tyresö och Österåkers kyrkor samt Kristine kyrka i Falun. Restaureringen ledd av arkitekten Ove Leijonhufvud (1883-1962) på 1930-talet präglar dagens kyrkorum. Leijonhufvud var slottsarkitekt för Rosersbergs och Ulriksdals slott men höll även i restaureringen av flera mindre kyrkor, i Stockholms stift bl a Häringe kapell och Muskö kyrka. Redan 1311 omnämns i ett gåvobrev för första gången S:t Jacobs kapell eller kyrka. Kulten av den äldre aposteln Jacob, S Jacob di Compostela som gett kyrkan dess namn, var mycket utbredd under 1300-talet. S:t Jacob var de resandes skyddshelgon med pilgrimens olika attribut, bl a musslan, som återfinns som dekorativ form på flera ställen i dagens kyrka. Sannolikt revs det lilla träkapellet omkring 1430 och ersattes av en treskeppig kyrka av tegel, som dock inte hann bli mer än knappt hundra år gammal. Efter Västerås riksdag 1527 revs även denna kyrka i enlighet med Gustav Vasas beslut. 1575 års kyrkoförordning föreskrev att varje "malm" i Stockholm skulle ha en egen kyrka så att "menigheten skulle slippa trängas." Under det sena 1500-talet bildade…
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0180
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#01
  municipality name: Stockholm
  county name: Stockholm
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Lantmätaren 2
ksamsok version: 1.1
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Stockholm kn, LANTMÄTAREN 2 S:T JACOBS KYRKA (JAKOBS KYRKA )
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
service name: bbra
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
media type: text/plain
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000310271
presentation: 21300000004792 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000004792 Bebyggelse - anläggning Stockholm kn, LANTMÄTAREN 2 S:T JACOBS KYRKA (JAKOBS KYRKA ) S:T JACOBS KYRKA (JAKOBS KYRKA ) HISTORIK FRÅN STOCKHOLMS STADSMUSEUMS KYRKOKARAKTÄRISERINGSPROJEKT. Grundläggningen till S:t Jacobs kyrka påbörjades år 1580 men kyrkan invigdes först 1643. De första ritningarna stod Willem Boy för men murmästaren Hans Ferster var den som avslutade arbetena på 1630-40-talen. Willem Boy (sannolikt född 1520, död 1592) var av nederländsk börd, känd bl a för att ha utfört gravvården för Gustav Vasa i Uppsala domkyrka. Från 1575 kom han att som byggmästare på Stockholms slott leda omdaningen av den gamla medeltidsborgen till en renässansborg. Boy var även involverad i uppförandet av S:ta Clara kyrka och Riddarholmskyrkan i Stockholm. Hans Ferster (död 1653), sannolikt av tysk börd, var också ledande murmästare vid Stockholms slott och stod för ritningarna till flera andra profana byggnader i Stockholm. Exempel på hans kyrkobyggande är hans egen församlingskyrka Tyska kyrkan, också i Stockholm, Tyresö och Österåkers kyrkor samt Kristine kyrka i Falun. Restaureringen ledd av arkitekten Ove Leijonhufvud (1883-1962) på 1930-talet präglar dagens kyrkorum. Leijonhufvud var slottsarkitekt för Rosersbergs och Ulriksdals slott men höll även i restaureringen av flera mindre kyrkor, i Stockholms stift bl a Häringe kapell och Muskö kyrka. Redan 1311 omnämns i ett gåvobrev för första gången S:t Jacobs kapell eller kyrka. Kulten av den äldre aposteln Jacob, S Jacob di Compostela som gett kyrkan dess namn, var mycket utbredd under 1300-talet. S:t Jacob var de resandes skyddshelgon med pilgrimens olika attribut, bl a musslan, som återfinns som dekorativ form på flera ställen i dagens kyrka. Sannolikt revs det lilla träkapellet omkring 1430 och ersattes av en treskeppig kyrka av tegel, som dock inte hann bli mer än knappt hundra år gammal. Efter Västerås riksdag 1527 revs även denna kyrka i enlighet med Gust…