Vallerstad är en medeltida sockenbildning och omnämns på 1300-talet som Walderstadh. Den äldsta kända kyrkan i Vallerstad uppfördes av sten under 1100- eller 1200-talet. Dess ursprungliga planform är inte känd. Den revs, med undantag av tornets nedre delar, i samband med att en ny kyrka uppfördes på samma plats. Den nya kyrkan uppfördes 1832-1833 av östgötabyggmästaren Abraham Nyström. Kyrkan fick en tidstypisk utformning med rektangulärt långhus, rakslutet kor med en halvrund sakristia i öster samt torn i väster. De vita fasaderna är spritputsade med slätputsade rusticeringar och hörnkedjor. Huvudingången är via tornet i väster och en port finns även centralt placerad på södra sidan. Den är dock igenmurad på insidan. Sadeltaket är relativt flackt och är sedan 1935 täckt av svartmålad kopparplåt. Kyrkan är mycket välbevarad såväl exteriört som interiört och har i stort sett endast restaurerats vid ett tillfälle, nämligen 1951 under ledning av arkitekt Erik Fant. KYRKOGÅRDEN Kyrkogården omgärdas av en halvmur, d v s en yttermantel av sten med motfyllning på kyrkogårdssidan. Ingången är i söder och flankeras av grindstolpar av släthuggen röd granit med järnsmidesgrindar från 1800-talets början. På kyrkogårdens nordöstra sida finns en bisättningsbyggnad, som sannolikt delvis består av en äldre byggnad, vars ursprungliga funktion är oklar. Den har spritputsade fasader och ett topptak täckt med svartmålad galvaniserad plåt. På kyrkogården finns en skulptur "Såningsmannen" utförd 1949 av Gottfrid Larsson, som var bördig från socknen och även är begravd på kyrkogården. Beskrivningen och historiken kompletteras efter avslutad kyrkogårdsinventering.
VALLERSTADS KYRKA Den nuvarande kyrkan i Vallerstad är uppförd under åren 183233 och är ett klassiskt exempel på den nyklassicistiska stil som var förhärskande under perioden. Kyrkan ersatte en tidigare medeltida kyrka på platsen. Delar av det medeltida tornet ingår i den nuvarande kyrkan, men i övrigt finns ingenting bevarat av denna. Ritningarna till den nya kyrkan utfördes av arkitekten A B Nyström i Hållingstorp, Krigsbergs socken, Motala. Av bilder på den medeltida kyrkan, främst en teckning av Ihrfors (fotokopia intill), framgår att denna varit en romansk stenkyrka av vanligt snitt. Tornet har varit i tre våningar som alla markerats i fasaden och försett med en hög spira. Långhuset med högt spetsigt tak. Kor med korportal och en liten sannolikt rundad absid. På sydsidan också ett vapenhus av vanligt senmedeltida snitt. Kyrkan torde av byggnadsstilen att döma ha varit uppförd vid slutet av 1100-talet eller något senare. BESKRIVNING AV KYRKOGÅRDEN Vallerstads kyrkogård är en stor utpräglad landsbygdskyrkogård. Den består av fyra sammansatta kvadrater. Med nöjaktigt lika långa kort och långsidor. Allmän karaktär Stor lummig landskyrkogård. Kyrkogården bär samma nyklassicistiska prägel som kyrkan. Flera höga äldre vårdar synliga på långt håll i området närmast kyrkan och på kyrkogårdens gamla del. Längst i väst ligger flera kyrkoherdar på rad under höga stenkors. Kyrkogårdens nya norra del präglas helt av yngre vårdar och är bitvis mycket glest ianspråkstagen. Omgärdning Kyrkogården omges på alla sidor av kallmurad kyrkogårdsmur. Den består av tillpassade ca 0,4 0,6 m stora utvalda gråstenar. Enstaka kilsten ingår. Höjden är ca 2 3 varv eller ca 1,2 m. Insidan är släntad med grässlänt. Innanför muren finns en trädkrans. Västra muren: består av tillpassade ca 0,4 0,6 m stora utvalda gråstenar. Enstaka kilsten ingår. Höjden är ca 2 3 varv eller ca 1,2 m. Insidan är släntad med grässlänt. Norra muren: består av tillpassade ca 0,4 0,6 m stora utvalda gråstenar. Enstaka kilsten ingår. Höjden är ca 2 3 varv eller ca 1,2 m. Insidan är släntad med grässlänt. Östra muren: består av tillpassade ca 0,4 0,6 m stora utvalda gråstenar. Enstaka kilsten ingår. Höjden är ca 2 3 varv eller ca 1,2 m. Insidan är släntad med grässlänt. Södra muren: består av tillpassade ca 0,4 0,6 m stora utvalda gråstenar. Enstaka kilsten ingår. Höjden är ca 2 3 varv eller ca 1,2 m. Insidan är släntad med grässlänt. Mellan de södra och norra kvarteren löper den gamla kyrkogårdsmuren, som begränsade kyrkogården före utbyggnaden på 1930 talet. Den är idag släntad på både ut- och insidor, men har varit av exakt samma karaktär som de synliga murarna. Innanför muren finns en högt uppväxt trädkrans. Denna följer också den gamla mursträckningen mellan de norra och södra kvarteren. Ingångar Huvudingången ligger mitt på södra sidan, där kyrkmuren gör en rund inbuktning. Här sitter en pargrind av smidesjärn mellan obeliskformade granitgrindstolpar. Grinden är ornerad med spjälor och blomrankmotiv. Till parkeringen i öst leder två biingångar. Från södra halvan består denna av ett enklare genombrott i kyrkomuren där en trappa om två steg av kalksten lagts. Norr om jordkällaren finns en bredare (ca 4 m) öppning i kyrkomuren. Vegetation Kyrkogården har en trädkrans främst av högväxt lönn och alm runt hela kyrkogården. I norra halvan av kyrkogården finns nord-sydliga häcksystem mellan gravraderna. Dessa saknas i den södra halvan. Huvudgrusgången leder fram till Gottfrid Larssons staty Såningsmannen, vilken omges av en berså av relativt höga häckar. Trädkransen består av: I väster, 2 lönnar (en ung en gammal) och 3 lindar I norr: 8 höga lindar. I öster: 4 lindar och en lönn I söder: 2 lindar, 4 lönnar och 1 alm. Gångsystem Samtliga gångsystem är lagda med naturgrus. Huvudgången leder från huvudgrinden i söder och fram till en mindre grusplan framför kyrkans huvudingång framför tornet. Gången fortsätter sedan rakt norrut men övergår till gräsgång då den når in i bersån vid Gottfrid Larssons staty. Både norra och södra halvan av kyrkogården omges av en kringgående grusgång mellan yttersta varvet gravar och de inre delarna (denna är delvis ersatt av en kalkplattgång i SÖ hörnet). I den norra delen finns kalkplattgångar och gräsgångar mellan gravraderna. Gravvårdstyper Ett stort antal höga äldre vårdar, många med titlar, finns närmast kyrkan och i de södra kvarterens utkanter. Gravar med stenram och krattat grus liksom monumentala gravar markerar den äldre kyrkogårdens hörn. På kyrkogården finns också flera resta järnkors, bland annat en rad av 4 identiska kors direkt norr om kyrkan. Flera äldre linjegravar (1907 1935) finns bevarade på den öppna gräsytan framför tornet, flera av dem onumrerade. Allmänna linjen förefaller vara flyttad till det NÖ kvarteret ca 1936, då de första bevarade gravarna av linjetyp tillkommer här. På den södra halvan av kyrkogården finns nästan enbart äldre gravvårdar (före 1935), medan den norra halvan har uteslutande yngre gravar. I SÖ ligger den kände östgötaskulptören Gottfrid Larsson begravd. Minneslund - Byggnader Ett gravkapell, sannolikt en före detta äldre tiondebod, ligger i kyrkomuren NÖ om kyrkans kor. Kapellet är rektangulärt och gulputsat med ett spetsigt falsat plåttak. Taket kröns av ett kors som spira. Det har gråmålade trädörrar. Direkt norr om gravkapellet ligger en lika stor jordkällare (ej i bruk). Denna har en kallmurad gråstensgavel och en port utan dörr vänd ut mot parkeringen. Källaren har ursprungligen tillhört ålderdomshemmet och inte kyrkan. Övrigt I SÖ hörnet ligger gravmonumentet över den kände Skänningeskulptören Gottfrid Larsson. Kyrkogården innehåller också en av hans statyer, Såningsmannen. BESKRIVNING AV ENSKILDA KVARTER NV Kvarteret Gravplats nr 138 och 105-207 Kvarteret omfattar gravplats nr 1-38 och 105-207 och utgör den nordvästra rektangeln av kyrkogården och den västra halvan av den nya kyrkogården. Allmän karaktär Ny kyrkogård tillkommen 1936. Karaktären danas av detta samt av trädkransen, häcksystemet och de yngre breda gravvårdarna. Omgärdning Kyrkogårdsmuren i N, V och S, bersån kring Gottfrid Larsson statyn i Ö. Ingångar Saknas, med undantag för en bred öppning i sydöst där grusgången från den södra kyrkogårdshalvan passerar in. Vegetation Trädkransen innanför kyrkogårdsmuren består inom kvarteret av 1 stor alm i S, 3 lindar i V och 4 i N. Mellan gravraderna finns 5 häcksystem i N-S riktning. De består av från V räknat en 0,5 m hög liguster, en 0,6 m hög tuja samt 2 ca 0,8 m höga ligustrar. Vid några gravar i norr finns parvis placerade klippta idegranar. Kvarteret avgränsas i Ö av den ca 1,7 m höga bokhäck som bildar bersån kring Gottfrid Larssons monument Såningsmannen. Gångsystem Kring kvarteret löper en kringgående grusgång av naturgrus med en gravrad utanför. Mellan gravraderna finns gräsgångar utan beläggning, utom mellan 4:e och 5:e häcken västerifrån där en kortare grusgång löper. Gravvårdstyper Två stenramsgravar finns bevarade, men betydligt fler har funnits. I övrigt finns nästan enbart yngre låga breda vårdar. Tidsinnehållet ligger mellan 1937 och 2001. Stenen från 1937 är ensam från sin tidsperiod och kanske flyttad hit i samband med nybegravning på 1960-talet. Gravstenarna i övrigt visar en första begravningstopp kring 1946 47. Kvarteret har sedan aldrig blivit tillnärmelsevis fullbelagt. Byggnader - Övrigt Bokhäck kring en öppen gräsplan i huvudgrusgångens förlängning bildar inramning till Gottfrid Larssonstatyn. NÖ Kvarteret Gravplats nr 39-103 och 402-544 Kvarteret omfattar gravplats nr 39-103 och 402-544 och utgör den nordöstra rektangeln av kyrkogården och den östra halvan av den nya kyrkogården. Allmän karaktär Ny kyrkogård tillkommen 1936. Karaktären danas av detta samt av trädkransen, häcksystemet och de yngre breda gravvårdarna. Omgärdning Kyrkogårdsmuren i N, Ö och S, bersån kring Gottfrid Larsson statyn i V. Ingångar En bred öppning i kyrkogårdsmuren och ut mot parkeringen i öster finns strax norr om jordkällaren. Vegetation Trädkransen innanför kyrkogårdsmuren består inom kvarteret av 1 stor alm i S, 3 lindar i Ö och 4 i N. Mellan gravraderna finns häcksystem i N-S riktning. De består av från Ö räknat en 0,6 m hög tuja och 4 på varandra följande mellan 0,5 och 0,7 m höga ligusterhäckar (ojämnt höga). Kvarteret avgränsas i V av den ca 1,7 m höga bokhäck som bildar bersån kring Gottfrids Larssons monument. Gångsystem Kring kvarteret löper en kringgående grusgång av naturgrus med en gravrad utanför. Mellan gravraderna finns gräsgångar utan beläggning. Gravvårdstyper En stenramsgrav, överväxt med gräs finns bevarad. Längst i öster finns ca 10 gravar av linjekaraktär (1936-1946). Dessa ligger sannolikt på ursprunglig plats eftersom de är placerade i tidsordning. I övrigt är kvarteret glest belagt och innehåller genomgående endast låga breda vårdar från tiden 1960 2000. Byggnader Jordkällare, närmast i ruintillstånd. Denna ligger längst i SÖ och har ursprungligen tillhört det rivna ålderdomshemmet. SV Kvarteret Gravplats nr 208220, 271376 samt ett antal onumrerade gravar Kvarteret omfattar gravplats nr 208220, 271376 samt ett antal onumrerade gravar och utgör den sydvästra rektangeln av kyrkogården och den västra halvan av den gamla kyrkogården. Allmän karaktär En stor öppen gräsmatta framför kyrkans huvudportal var platsen för kyrkogårdens allmänna linje, enstaka stenar kvar från denna tid. Monumentala äldre gravar i utkanterna. I och med att det finns gott om plats på nya kyrkogården har relativt många äldre stenar fått stå kvar. Trädkransen, den öppna gräsmattan och monumentalgravarna i utkanterna är alla starkt karaktärskapande element. Omgärdning Huvudgrusgången bildar gräns mot SÖ kvadranten i Ö. Kyrkogårdsmuren bildar gräns i N, V och S. Ingångar Huvudingången ligger mitt på södra sidan, där kyrkmuren gör en rund inbuktning. Här sitter en pargrind av smidesjärn mellan obeliskformade granitgrindstolpar. Grinden är ornerad med spjälor och blomrankmotiv. Vegetation Trädkransen innanför kyrkogårdsmuren består inom kvarteret av i söder 2 unga lindar och 1 lönn, i väster en ung lönn och ett högt gammalt träd av samma sort. I norr står en stor ståtlig alm. I övrigt finns inga häcksystem eller liknande utan endast grusgångar och gräsmattor. Gångsystem Kring kvarteret löper en kringgående grusgång av naturgrus med en gravrad utanför. I öster finns huvudgrusgången och en mindre grusplan framför kyrkans huvudingång i väster. Gravvårdstyper Kvarteret hyser ett flertal intressanta gravvårdar. Vida synlig över slätten är en stensarkofag innanför ett järnstaket längst i SV. Längs med västra kanten finns också en rad av äldre kyrkoherdegravar med höga kors, varav ett är beläget i en stenramsgrav med krattat grus. Ytterligare en grav med smidesjärnsstaket finns under den stora almen i SÖ, denna saknar dock gravsten. Mitt på sydsidan av kvarteret finns en stor äldre liggande kalkstensvård med lång inskription, lagd över en kyrkoherde på 1700 talet. På den stora fyrkantiga gräsplanen framför västportalen finns ett flertal äldre gravar varav flera inte är numrerade. Här finns bland annat en stenramsgrav, tre äldre kalkstensvårdar och två mindre liggande gråstenskors (1897-99). I det inre av området finns också rester av ett linjegravsystem, de kvarvarande fåtaliga gravstenarna är längst i väster från 1907-1911 och i öster från 1932-1934. Sannolikt flyttades linjen till den NÖ kvadranten i samband med anläggandet av nya kyrkogården i slutet av 1936. De äldre vårdarna från främst 1800- tal dominerar området. Enstaka yngre vårdar finns. Tidsinnehåll 18161986. SÖ Kvarteret Gravplats nr 221-267 och 360-381 Kvarteret omfattar gravplats nr 221-267 och 360-381 och utgör den sydöstra rektangeln av kyrkogården och den östra halvan av den gamla kyrkogården, där också kyrkan är belägen. Allmän karaktär Kvarteret är präglat av den omedelbara närheten till kyrkan. Ett flertal köpegravar markerande högstatus är placerade längs utkanterna av kvarteret och på gräsmattan söder om kyrkan. Alla kring 1900. Huvudsakligen är vårdarna resta över hemmansägare till större gårdar i trakten. Kvarteret har sedan till största delen förblivit orört, sannolikt eftersom det finns gott om plats på nya kyrkogården. Omgärdning Huvudgrusgången bildar gräns mot SV kvadranten i V. Kyrkogårdsmuren bildar gräns i N, Ö, och S. Ingångar Huvudingången ligger mitt på södra sidan, där kyrkomuren gör en rund inbuktning. Här sitter en pargrind av smidesjärn mellan obeliskformade granitgrindstolpar. Grinden är ornerad med spjälor och blomrankmotiv. Till parkeringen i öster leder två biingångar. Från södra halvan består denna av ett enklare genombrott i kyrkomuren där en trappa om två steg av kalksten lagts. Vegetation Trädkransen innanför kyrkogårdsmuren består inom kvarteret av i söder 1 alm och 3 lönnar, i öster en ung lönn och 1 lind. I norr står en stor ståtlig alm. I övrigt finns en hög formklippt tuja och två formklippta idegranar bland gravstenarna SÖ om kyrkan och två lägre formklippta idegranar intill en grav intill norra muren. Gångsystem I väster finns huvudgrusgången och en mindre grusplan framför kyrkans huvudingång i samma riktning. Kring kvarteret löper en kringgående grusgång av naturgrus med en gravrad utanför, dock inte konsekvent. Den löper från huvudgrusgången i väster och norr om kyrkan fram till koret i öster, därefter följer den kyrkans utsida fram till västportalen. Från kyrkans sydportal leder en gång snett genom kvarteret fram till huvudgrinden i söder. Den kringgående grusgången ersätts i SÖ av en gång lagd med kalkstensplattor. Gravvårdstyper Fyra exakt likadana järnkors är placerade på rad på gräsmattan norr om kyrkan, de är resta över medlemmar i samma familj. En stenramsgrav med bevarat gjutjärnsstaket bildar par med en annan likadan under den stora almen på andra sidan huvudgrusgången (i SV kvartilen). Längs östra och södra utkanten står ett flertal höga smala gravvårdar från sent 1800- och tidigt 1900-tal med titlar av olika slag. En hög obelisk står på gräsmattan söder om kyrkan. Längst i SÖ finns den kände skulptören Gottfrid Larssons grav. 3 museivårdar (den äldsta från 1698) står på rad på kyrkomuren söder om gravkapellet. Gravarna har en tydlig tyngdpunkt i tid kring förra sekelskiftet och det stora flertalet är anlagda kring 18901930. Ett fåtal yngre vårdar finns, dessa är nästan undantagslöst placerade i raden längst norrut. Tidsinnehåll 18921994. Byggnader Ett gravkapell, sannolikt en före detta äldre tiondebod, ligger i kyrkomuren NÖ om kyrkans kor. Kapellet är rektangulärt och gulputsat med ett spetsigt falsat plåttak. Taket kröns av ett kors som spira. Det har gråmålade trädörrar.
21300000004467 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000004467 Bebyggelse - anläggning Mjölby kn, VALLERSTAD 15:1 VALLERSTADS KYRKA VALLERSTADS KYRKA FÖRSAMLING 1995 - VALLERSTAD BEFOLKNINGSTAL - 1805: 600, 1900: 794, 1995: 245 FÖRSAMLINGSHISTORIK - Medeltida socken. LÄGE OCH OMGIVNING - Kyrkan är belägen vid ett vägskäl en knapp mil norr om Mjölby på en svag höjd ute på slätten med vida utblickar. På kyrkogården finns ett bårhus. I anslutning till kyrkan ligger några jordbruksfastigheter och villor. I närheten återfinns den iögonenfallande, fornlämningstäta Lunds backe. Prästgården vid Olstorp. RASERAD KYRKA / RUIN - DEN BEFINTLIGA KYRKANS PLANUTVECKLING - Den murade kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakslutet korparti, en halvrund sakristia i öster samt västtorn. I: De äldsta partierna i den befintliga kyrkan härrör från äldre medeltid. Kyrkans ursprungliga planform är inte känd. Ett torn, varav delar bevarats i den befintliga, hörde antingen till den ursprungliga anläggningen eller tillbyggdes kort tid därefter. Riven, förutom den nedre delen av tornet, i samband med att ny kyrka uppfördes på samma plats. II: Den nuvarande kyrkan uppfördes i tegel 1832-33 efter ritningar 1828 av byggmästare Abraham Nyström i Kristberg, intill den äldre kyrkans kvarstående torn. EXTERIÖR OCH INTERIÖR - Vitputsad, nyklassicistisk exteriör med rusticerade hörnkedjor och rundvälvda muröppningar. Långhuset har av ett plåttäckt sadeltak, den rundade sakristian ett kontak. Västtornet kröns av en kraftig kransgesims samt en flack huv med fyrsidig öppen trälanternin. Ingångar i väster via tornets bottenvåning samt mitt på långhusets sydsida. Kyrkorummet med sitt trätunnvalv har likaså bevarat sin nyklassicistiska prägel från byggnadstiden, även om vissa ingrepp skett vid restaurering 1950 efter förslag av arkitekt Erik Fant. Altaruppställningen, som tillkom vid Fants restaurering, är inställd i en grund nisch i korväggen. Altartavlan är målad av Mårten Eskil Winge och förvärvades 1890. För Nyström typisk dekor i terracotta på altarring, läktarbarriär och dörrar. Den runda predikstolen, läktaren och den slutna bänkinredningen härrör möjligen från tiden för kyrkans uppförande. Orgeln byggdes 1841. Uppgifterna är sammanställda av Forskningsprojektet Sockenkyrkorna. Kulturarv och bebyggelsehistoria 2000; rev. 2003. Kyrkogårdens historik Uppgifter om kyrkogårdens historik har i huvudsak hämtats från Östergötlands länsmuseums topografiska arkiv och bibliotek. Uppgifter om äldre lantmäterikartor är hämtade från Lantmäteriets websida. Det kan antas att kyrkogården under medeltiden på vanligt sätt växt fram kring kyrkan. Mycket lite av medeltid återstår i dagens kyrkomiljö. Vid rivningen av den gamla kyrkan togs en del inventarier tillvara och förvaras i den nya kyrkan. Av äldre gravstenar finns inte mycket kvar. Broocman redogör för fragment av en runsten. Texten är av den vanliga typen: hulfi:iarthi:kuml:tusi:aftiR:ia fatbur:bruthur:sinuk:iftir... uttolkat som Rolf eller Rolva gjorde detta minnesmärke efter Jarl? sin farbroder och efter Av äldre gravstenar från kyrkogården har endast en, tillhörig Måns Abrahamsson, bevarats. Stenen restes vid hustruns död 1698. Övriga personer som fått sina namn på stenen har inte fått sina dödsår ifyllda. (text se bilaga) Broocman och Widegren som skriver 1760 respektive 1817 kommenterar ett par gravstenar på kyrkogården. Båda uppmärksammar en sten över smeden Anders Nilson som är märkvärdig, därav att han varit stamfader till Linderothfamiljen i Varv. Widegren uppmärksammar dessutom gravvården över kyrkoherden Olaus Haqvini Scheningiensis död 1625. Ingen av dessa gravstenar är i behåll idag. Kyrkoherde Lindmarks grav i SÖ kvarteret. Lindmark var den kyrkoherde som ansvarade för bygget av den nya kyrkan 183033. (Grav 292). Från det tidiga 1800-talet och perioden strax efter den nya kyrkans uppförande finns en grav kvar. Det är gravvården över den vid kyrkbygget tjänstgörande kyrkoherden Lindmark. Den ingår i en serie med inte mindre än 6 kyrkoherdar, döda under 1800- talet och begravda på rad vid västra kyrkogårdsmuren. Förutom kyrkoherdarna finns ett tiotal ytterligare gravvårdar, främst i SV kvarteret, som alla rests under 1800-talet. De flesta under århundradets sista årtionden. Den äldsta kartan från 1642 visar kyrkan och kyrkogården omgiven av en mur. Kyrkogårdens form och sannolikt också dess storlek är densamma som idag, förutom den utbyggda norra delen. Äldre laga skifteskartan från 1835 visar en mur kring kyrkogården. I samband med utbyggnadsplanerna 1934 diskuterades en eventuell lösning med häckar mm, för det fall man inte skulle ha råd att uppföra mur i den nya delen. 1934 beslöts att kyrkogården skulle utvidgas till dubbla storleken genom att utvidga över åkern i norr. Utvidgningen hade inte skett ännu 1935 när ett flygfoto togs över Vallerstads kyrka och kyrkogård. De äldsta gravarna i denna del av kyrkogården är från 1936. Den nya kyrkogården började tas i bruk i slutet av 1930-talet. Den äldsta bevarade graven är från 1936. Den tillhör den nya allmänna linje som etablerades i det nya NÖ kvarteret. Den ännu gällande gravkartan tillkom 1944. 1945 restes en kopia av Gottfrid Larssons skulptur såningsmannen på den nya kyrkogården mitt för huvudingången och som blickfång från denna längst i norr. Utbyggnaden av kyrkogården har gjort att det varit gott om plats på kyrkogården sedan dess. Detta har i sin tur inneburit att många av de äldre gravvårdarna i södra delen kunnat stå kvar eftersom de inte hindrat nybegravningar. På den norra kyrkogårdshalvan finns fortfarande gott om utrymme. Län: Östergötland, Kommun: Mjölby http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21300000004467 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21300000004467 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000004467 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - anläggning 1.1 2024-10-23
Kyrkogårdens historik Uppgifter om kyrkogårdens historik har i huvudsak hämtats från Östergötlands länsmuseums topografiska arkiv och bibliotek. Uppgifter om äldre lantmäterikartor är hämtade från Lantmäteriets websida. Det kan antas att kyrkogården under medeltiden på vanligt sätt växt fram kring kyrkan. Mycket lite av medeltid återstår i dagens kyrkomiljö. Vid rivningen av den gamla kyrkan togs en del inventarier tillvara och förvaras i den nya kyrkan. Av äldre gravstenar finns inte mycket kvar. Broocman redogör för fragment av en runsten. Texten är av den vanliga typen: hulfi:iarthi:kuml:tusi:aftiR:ia fatbur:bruthur:sinuk:iftir... uttolkat som Rolf eller Rolva gjorde detta minnesmärke efter Jarl? sin farbroder och efter Av äldre gravstenar från kyrkogården har endast en, tillhörig Måns Abrahamsson, bevarats. Stenen restes vid hustruns död 1698. Övriga personer som fått sina namn på stenen har inte fått sina dödsår ifyllda. (text se bilaga) Broocman och Widegren som skriver 1760 respektive 1817 kommenterar ett par gravstenar på kyrkogården. Båda uppmärksammar en sten över smeden Anders Nilson som är märkvärdig, därav att han varit stamfader till Linderothfamiljen i Varv. Widegren uppmärksammar dessutom gravvården över kyrkoherden Olaus Haqvini Scheningiensis död 1625. Ingen av dessa gravstenar är i behåll idag. Kyrkoherde Lindmarks grav i SÖ kvarteret. Lindmark var den kyrkoherde som ansvarade för bygget av den nya kyrkan 183033. (Grav 292). Från det tidiga 1800-talet och perioden strax efter den nya kyrkans uppförande finns en grav kvar. Det är gravvården över den vid kyrkbygget tjänstgörande kyrkoherden Lindmark. Den ingår i en serie med inte mindre än 6 kyrkoherdar, döda under 1800- talet och begravda på rad vid västra kyrkogårdsmuren. Förutom kyrkoherdarna finns ett tiotal ytterligare gravvårdar, främst i SV kvarteret, som alla rests under 1800-talet. De flesta under århundradets sista årtionden. Den äldsta kartan från 1642 visar kyrkan och kyrkogården omgiven av en mur. Kyrkogårdens form och sannolikt också dess storlek är densamma som idag, förutom den utbyggda norra delen. Äldre laga skifteskartan från 1835 visar en mur kring kyrkogården. I samband med utbyggnadsplanerna 1934 diskuterades en eventuell lösning med häckar mm, för det fall man inte skulle ha råd att uppföra mur i den nya delen. 1934 beslöts att kyrkogården skulle utvidgas till dubbla storleken genom att utvidga över åkern i norr. Utvidgningen hade inte skett ännu 1935 när ett flygfoto togs över Vallerstads kyrka och kyrkogård. De äldsta gravarna i denna del av kyrkogården är från 1936. Den nya kyrkogården började tas i bruk i slutet av 1930-talet. Den äldsta bevarade graven är från 1936. Den tillhör den nya allmänna linje som etablerades i det nya NÖ kvarteret. Den ännu gällande gravkartan tillkom 1944. 1945 restes en kopia av Gottfrid Larssons skulptur såningsmannen på den nya kyrkogården mitt för huvudingången och som blickfång från denna längst i norr. Utbyggnaden av kyrkogården har gjort att det varit gott om plats på kyrkogården sedan dess. Detta har i sin tur inneburit att många av de äldre gravvårdarna i södra delen kunnat stå kvar eftersom de inte hindrat nybegravningar. På den norra kyrkogårdshalvan finns fortfarande gott om utrymme.
Mjölby kn, VALLERSTAD 15:1 VALLERSTADS KYRKA
FÖRSAMLING 1995 - VALLERSTAD BEFOLKNINGSTAL - 1805: 600, 1900: 794, 1995: 245 FÖRSAMLINGSHISTORIK - Medeltida socken. LÄGE OCH OMGIVNING - Kyrkan är belägen vid ett vägskäl en knapp mil norr om Mjölby på en svag höjd ute på slätten med vida utblickar. På kyrkogården finns ett bårhus. I anslutning till kyrkan ligger några jordbruksfastigheter och villor. I närheten återfinns den iögonenfallande, fornlämningstäta Lunds backe. Prästgården vid Olstorp. RASERAD KYRKA / RUIN - DEN BEFINTLIGA KYRKANS PLANUTVECKLING - Den murade kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakslutet korparti, en halvrund sakristia i öster samt västtorn. I: De äldsta partierna i den befintliga kyrkan härrör från äldre medeltid. Kyrkans ursprungliga planform är inte känd. Ett torn, varav delar bevarats i den befintliga, hörde antingen till den ursprungliga anläggningen eller tillbyggdes kort tid därefter. Riven, förutom den nedre delen av tornet, i samband med att ny kyrka uppfördes på samma plats. II: Den nuvarande kyrkan uppfördes i tegel 1832-33 efter ritningar 1828 av byggmästare Abraham Nyström i Kristberg, intill den äldre kyrkans kvarstående torn. EXTERIÖR OCH INTERIÖR - Vitputsad, nyklassicistisk exteriör med rusticerade hörnkedjor och rundvälvda muröppningar. Långhuset har av ett plåttäckt sadeltak, den rundade sakristian ett kontak. Västtornet kröns av en kraftig kransgesims samt en flack huv med fyrsidig öppen trälanternin. Ingångar i väster via tornets bottenvåning samt mitt på långhusets sydsida. Kyrkorummet med sitt trätunnvalv har likaså bevarat sin nyklassicistiska prägel från byggnadstiden, även om vissa ingrepp skett vid restaurering 1950 efter förslag av arkitekt Erik Fant. Altaruppställningen, som tillkom vid Fants restaurering, är inställd i en grund nisch i korväggen. Altartavlan är målad av Mårten Eskil Winge och förvärvades 1890. För Nyström typisk dekor i terracotta på altarring, läktarbarriär och dörrar. Den runda predikstolen, läktaren och den slutna bänkinredningen härrör möjligen från tiden för kyrkans uppförande. Orgeln byggdes 1841. Uppgifterna är sammanställda av Forskningsprojektet Sockenkyrkorna. Kulturarv och bebyggelsehistoria 2000; rev. 2003.
Se ovan: Historik - hämtad från Sockenkyrkorna. Kulturarv och Bebyggelsehistoria / Riksantikvarieämbetets Byggnadsregister