Flöjel av järn och brons och dörrbeslag på V stigluckan.
Åtgärdsprogram av Stenkultur i Stockholm AB för konserveringsarbeten på gravvårdarna för Swebilius, två gravhällar, Nordström, J. Elm och M. P. Pettersson.
1413, 1414? Gravsten på kyrkogården över kyrkoherde Olaus, född vid Norrgårda.
1868 inristat på haken på V stigluckan, gäller trol. haken och dörrvirket.
efter 1250-tal. Uppfördes det nuvarande koret. Muralmålningar, rankorna och diagonalbanden i korvalvet, medaljongen med den tronande Kristus i valvhjässan. Sakramentsskåpets stenomfattning (SvK anger; senast o. 1275).
Se ovan: Historik - hämtad från Riksantikvarieämbetets Byggnadsregister
Gravsten på kyrkogården över Halvidius, Boters son, tidigare i kyrkan höger om altaret.
Väskinde kyrka (koret) är uppförd från senare delen av 1200-talet då det påbörjades en ombyggnad av en äldre kyrka. På 1300-talet fullföljdes ombyggnaden i och med uppförandet av det nuvarande långhuset och tornet och samtidigt tillkom de tre stigluckorna. Vid restaureringen 1953 frilades de S fasaderna från puts och masverk och glasmålningar i tornets V fönster rekonstruerades. Kyrkans takmaterial har skiftat flera gånger under 1900-talet. 1953 ersattes tegelpannor med falar, i mitten på 1970-talet fick kyrkan istället korrugerade plåttak som vid restaureringen 1994 ersattes med tegelpannor.
Gravsten på kyrkogården över Birgitta och hennes dotter.
Absidkyrka. Dopfunt. SvK anger 1160-talet.
Väskinde kyrka består av ett rektangulärt långhus med västtorn samt smalare, rakslutet kor. Byggnadsmaterialet är i huvudsak kalksten. Ingångar finns på tornets nordsida samt på långhusets respektive korets sydsida. I långhusets nordöstra hörn återfinns rester av en tidigare absidkyrka från 1100-talets senare del. Under 1200-talets andra hälft påbörjades en ombyggnad med uppförandet av det nuvarande koret. Långhus och torn tillkom omkring 1300; i tornets sydmur finns två utsparade rum (bönekammare med hagioskop samt sakristia). Kyrkan har vitputsade fasader. Långhuset och det lägre koret täcks av branta sadeltak. Tornet, som skulle ha varit högre, har sidogallerier i norr och söder samt en kort, åttkantig spira med ljudgluggar. Tornportalen är enkel och odekorerad, medan korets portal är rikt smyckad med skulptur. Långhusets enda ljusintag är ett stort masverksfönster i söder, även tornets västmur genombryts av ett spetsbågigt masverksfönster; koret får ljus från en trefönstergrupp i öster. Långhuset täcks invändigt av två kryssvalv; kor och tornrum är också kryssvälvda. Kalkmålningar finns från fyra perioder, från 1200-talets mitt till 1500-talets början; målningarna framtogs vid arkitekt Erik Fants restaurering 1953. Uppgifterna är sammanställda av Riksantikvarieämbetet, Byggnadsregistret 1998.
Församlingen anhöll om att få göra en port i stenmuren in till nya kyrkogården.
Stigluckornas fasader och tak reparerades
Uppfördes stenmuren kring nya kyrkogården.
Gotland kn, VÄSKINDE KYRKOGÅRDEN 1:1 VÄSKINDE KYRKA
Länsstyrelsen beslutade att kyrkogårdsmuren får repareras.
Församlingen anhöll om att få reparera N muren på gamla kyrkogården p.g.a. sättningar m.m.
Gravsten över Botvid Belsca, på kyrkogården.
omkring 1300. Uppfördes långhuset, tornet och stigluckorna (3 st.). Muralmålningar på vägg och valv i långhuset samt över och i sakramentsskåpet. 1100-talsdopfunten uppställdes på sockel och podium av kalksten i tornbågen. Gravsten över Nikolaus, född i Hästnäs, på kyrkogården. Gravsten över Peter Gelungs, på kyrkogården.
21300000002867 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000002867 Bebyggelse - anläggning Gotland kn, VÄSKINDE KYRKOGÅRDEN 1:1 VÄSKINDE KYRKA VÄSKINDE KYRKA Väskinde kyrka består av ett rektangulärt långhus med västtorn samt smalare, rakslutet kor. Byggnadsmaterialet är i huvudsak kalksten. Ingångar finns på tornets nordsida samt på långhusets respektive korets sydsida. I långhusets nordöstra hörn återfinns rester av en tidigare absidkyrka från 1100-talets senare del. Under 1200-talets andra hälft påbörjades en ombyggnad med uppförandet av det nuvarande koret. Långhus och torn tillkom omkring 1300; i tornets sydmur finns två utsparade rum (bönekammare med hagioskop samt sakristia). Kyrkan har vitputsade fasader. Långhuset och det lägre koret täcks av branta sadeltak. Tornet, som skulle ha varit högre, har sidogallerier i norr och söder samt en kort, åttkantig spira med ljudgluggar. Tornportalen är enkel och odekorerad, medan korets portal är rikt smyckad med skulptur. Långhusets enda ljusintag är ett stort masverksfönster i söder, även tornets västmur genombryts av ett spetsbågigt masverksfönster; koret får ljus från en trefönstergrupp i öster. Långhuset täcks invändigt av två kryssvalv; kor och tornrum är också kryssvälvda. Kalkmålningar finns från fyra perioder, från 1200-talets mitt till 1500-talets början; målningarna framtogs vid arkitekt Erik Fants restaurering 1953. Uppgifterna är sammanställda av Riksantikvarieämbetet, Byggnadsregistret 1998.Väskinde kyrka (koret) är uppförd från senare delen av 1200-talet då det påbörjades en ombyggnad av en äldre kyrka. På 1300-talet fullföljdes ombyggnaden i och med uppförandet av det nuvarande långhuset och tornet och samtidigt tillkom de tre stigluckorna. Vid restaureringen 1953 frilades de S fasaderna från puts och masverk och glasmålningar i tornets V fönster rekonstruerades. Kyrkans takmaterial har skiftat flera gånger under 1900-talet. 1953 ersattes tegelpannor med falar, i mitten på 1970-talet fick kyrkan istället korrugerade plåttak som vid restaureringen 1994 ersattes med tegelpannor. Län: Gotland, Kommun: Gotland http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21300000002867 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21300000002867 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000002867 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - anläggning 1.1 2024-10-23
Väskinde kyrkogård består av en nyare och en äldre del. Den äldre med oregelbundna kvarter och en mångfald av gravvårdar, den yngre med raka kvarter och relativt homogena gravvårdar. 1996 invigdes det senaste tillskottet på kyrkogården i form av en minneslund. Kyrkogården är omgiven av kalkstensmurar i kallmursteknik. På kyrkogården fanns (1996) ca 350 st. synliga gravar. Övriga byggnader på kyrkogården På kyrkogården finns tre stigluckor i kyrkogårdsmurarna i norr, söder och väster.
Gravsten över Gertrud, hustru till Jakob Gelungs, på kyrkogården.
Länsstyrelsen beslutade om.... reparation av kyrkogårdsmuren.