21300000002673 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000002673 Bebyggelse - anläggning Herrljunga kn, HOV 4:22 M.FL. HOVS KYRKA HOVS KYRKA Forts. på historik för kyrka. 1958 installerades elvärme. I samband med underhållsarbete 1961 såsom viss målning och putsning föreslogs att trävapenhuset också skulle putsas, men det avstyrdes eftersom det inte ansågs tillhöra den gamla kyrkan. Rödfärgning likt klockstapeln påbjöds istället. 1971 fick kyrkan en ny altartavla målad av syster Marianne Nordström i Alsike kloster i Knivsta. Den gamla kunde "icke i sig tillmätas något framträdande konst- eller kulturhistoriskt värde och kan knappast heller anses vara av central betydelse för kyrkorummets karaktär" menade Riksantikvarieämbetet. Den nya tavlan var uppbyggd kring ett kors med åtta ikoner föreställande saligprisningarna jämte motiv från både Gamla och nya testamentet. Ikonerna placerades så att de inte kom att bilda en platt yta. Ämbetet menade att korväggen skulle må väl av den oregelbundna formen och att tavlan skulle samla upp kyrkans långdragna linjer. Tekniken med temperamålning på trä var dessutom medeltida. Förslag till en ny orgel från Smedmans orgelbyggeri AB godkändes 1972. Sommaren 1975 utfördes en yttre renovering efter ett förslag från 1960-talet. 1993 gjordes ett renoveringsförslag av arkitekt Alf Cederberg. Det utvändiga arbetet med omputsning och avfärgning, ommålning av fasadpanel och reparation av yttertaken med delvis byte av taktegel påbörjades i augusti 1994. Renoveringen fortsatte under 1995 invändigt med bland annat omputsning och ommålning av kyrkorummet, byte av vapenhusets ytskikt på väggar och tak samt konservering av predikstolen, den gamla altartavlan och taklisten. Tillstånd erhölls 1994 att skaffa nya ytterdörrar och fönster lika befintliga, men pengabrist gjorde att dörrarna byttes vid okänd senare tidpunkt och fönstren är ännu desamma. Främre bänkraden skulle också få lov att avlägsnas då det är trångt vid begravningar, men så verkar ej ha skett. Hösten 1994 gjordes en murverksdokumentation i samband med omputsningen. Den daterade kyrkan till 1100-talet med rektangulärt långhus, 10,5 meter långt och drygt 7 meter brett med mindre absidförsett kor. Murarna är av tuktad gråsten och kalksten av litet format i tunna skift och rikligt med bruk. Kalksten utgör avjämningsskift och markerad sockel saknas. I långhusets sydvästra hörn, cirka 2,5 meter från gaveln, fanns en portal av enkelt utförande utan särskild omfattning. Öppningen var en meter bred och minst 2,5 meter hög. Ingen nordportal eller målningar uppdagades. Långhuset hade åtminstone ett sydfönster högt placerat under takfoten. Triumfbågens bredd var cirka 3 meter. Förändringen av långhusets östra del samt koret skedde enligt rapporten samtidigt, alltså på 1840-talet. Län: Västra Götaland, Kommun: Herrljunga http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21300000002673 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21300000002673 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000002673 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - anläggning 1.1 2024-10-23
Hovs kyrkogård stammar liksom kyrkan från medeltiden. En uppgift från 1829 uppger att kyrkogården var omväxt med lövträd och åtminstone hade en stenmur längs västra sidan mot Håfs gård. Endast två stenvårdar fanns. Kyrkogården har en närmast knubbig romboid form med kyrkan tämligen centralt placerad (närmare den raka västra kanten) i öst-västlig riktning. Sydväst om kyrkan står en gammal klockstapel. Längs kyrkogårdens södra sida skedde en utvidgning 1999 och på det nya området finns en modern ekonomibyggnad, vid den äldre kyrkogårdens sydvästra hörn. Båda kyrkogårdsdelarna hägnas av kallmurar. Runt den äldre delen är muren bred och av små, ganska jämnstora stenar med plan murovansida medan muren omkring det yngre området är vällagd med släta sidor. Gamla delen har också en trädkrans med äldre lönnar och längs östra sidan står en rad med cypresser. I nordöstra hörnet står en ornäsbjörk. Huvudgrinden är i västra murens södra hörn och i norra hörnet är en grind till den angränsande gården. Den förra har två smidda grindblad med en kraftig kryssdekor av motstående liggande bågar med en krusidull i ändarna, genomkorsad av smala stående spjälor och i mitten ett litet kors. Den nordöstra grinden är snarlik men saknar kors och krusiduller. Grindarna sitter i stenstolpar med spetsig topp. I södra muren finns muröppningar vid ekonomibyggnaden och till en trappa i öster ned till meditationsplatsen på nya delen. Gravvårdar av olika typer står på båda sidor om kyrkan i sammanhållna gräsmattor med nästan överväxta stigar av natursten. Grusgångar går längs murarna och mellan muröppningarna. Från sydvästra grinden och till sakristians dörr på kyrkans norra sida ligger en konststensgång i mitten av grusytan. Runt vapenhuset i väster är en grusplan och från den går en bred gång till nordvästra grinden. Runt kyrkan är en smal grusad markremsa. Vid kyrkogårdens östra sida finns flera familjegravar med stora grusade stenramar. På norra sidan och nära kyrkans sydsida står många obeliskformade stenar liksom längre söderut. I nordväst finns en mycket stor gravvård av ljus sten med två höga gravstenar och i sydöst fabrikören A. H. Andersson grav från 1916 med stenbalustrad och hög obelisk samt smidd korskrönt grind i stenstolpar med välvd ovansida och huggen eklövsdekor på framsidan och huggna stenbänkar. En åttakantig brunn från 1900-talets mitt med stenplattor på ovansidan finns nordöst om klockstapeln. Vid öppningen i sydöst står en vattenpump på stenplatta samt mitt emot en nyare vattenkran. Utanför sydöstra hörnet är en avfallsplats anordnad. På båda sidor om ekonomibyggnaden finns breda grindar med diagonalt ställda spjälor i ett enkelt brunmålat trästaket. På södra sidan om huset är en asfalterad materialgård som i väster hägnas av en tujahäck och på norra sidan om byggnaden är marken belagd med konststen. Utanför nya delens sydmur och innanför östmuren står trädrader. Innanför gräsremsorna längs murarna går en bred konststenskantad grusgång och en tvärgång delar in gräsmattan i två delar. Den östra är utformad som en låg kulle med unga träd, den södra har nya måbärshäckar. Ett fåtal gravstenar finns i väster. I öster är en meditationsplats anordnad med gul stenläggning av sexkantiga stenar, två naturstenar, en rabatt och måbärshäck i cirkel runt höjden. Lyktstolpar finns med profilerade stolpar av äldre modell med moderna glaskupor i form av klot med bubblor i glaset.
Herrljunga kn, HOV 4:22 M.FL. HOVS KYRKA
Forts. på historik för kyrka. 1958 installerades elvärme. I samband med underhållsarbete 1961 såsom viss målning och putsning föreslogs att trävapenhuset också skulle putsas, men det avstyrdes eftersom det inte ansågs tillhöra den gamla kyrkan. Rödfärgning likt klockstapeln påbjöds istället. 1971 fick kyrkan en ny altartavla målad av syster Marianne Nordström i Alsike kloster i Knivsta. Den gamla kunde "icke i sig tillmätas något framträdande konst- eller kulturhistoriskt värde och kan knappast heller anses vara av central betydelse för kyrkorummets karaktär" menade Riksantikvarieämbetet. Den nya tavlan var uppbyggd kring ett kors med åtta ikoner föreställande saligprisningarna jämte motiv från både Gamla och nya testamentet. Ikonerna placerades så att de inte kom att bilda en platt yta. Ämbetet menade att korväggen skulle må väl av den oregelbundna formen och att tavlan skulle samla upp kyrkans långdragna linjer. Tekniken med temperamålning på trä var dessutom medeltida. Förslag till en ny orgel från Smedmans orgelbyggeri AB godkändes 1972. Sommaren 1975 utfördes en yttre renovering efter ett förslag från 1960-talet. 1993 gjordes ett renoveringsförslag av arkitekt Alf Cederberg. Det utvändiga arbetet med omputsning och avfärgning, ommålning av fasadpanel och reparation av yttertaken med delvis byte av taktegel påbörjades i augusti 1994. Renoveringen fortsatte under 1995 invändigt med bland annat omputsning och ommålning av kyrkorummet, byte av vapenhusets ytskikt på väggar och tak samt konservering av predikstolen, den gamla altartavlan och taklisten. Tillstånd erhölls 1994 att skaffa nya ytterdörrar och fönster lika befintliga, men pengabrist gjorde att dörrarna byttes vid okänd senare tidpunkt och fönstren är ännu desamma. Främre bänkraden skulle också få lov att avlägsnas då det är trångt vid begravningar, men så verkar ej ha skett. Hösten 1994 gjordes en murverksdokumentation i samband med omputsningen. Den daterade kyrkan till 1100-talet med rektangulärt långhus, 10,5 meter långt och drygt 7 meter brett med mindre absidförsett kor. Murarna är av tuktad gråsten och kalksten av litet format i tunna skift och rikligt med bruk. Kalksten utgör avjämningsskift och markerad sockel saknas. I långhusets sydvästra hörn, cirka 2,5 meter från gaveln, fanns en portal av enkelt utförande utan särskild omfattning. Öppningen var en meter bred och minst 2,5 meter hög. Ingen nordportal eller målningar uppdagades. Långhuset hade åtminstone ett sydfönster högt placerat under takfoten. Triumfbågens bredd var cirka 3 meter. Förändringen av långhusets östra del samt koret skedde enligt rapporten samtidigt, alltså på 1840-talet.