http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000002174
type: Entity
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
data quality: raw
item class name: Kyrka
created date: 2001-07-12
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka med begravningsplats
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000011857
service name: bbra
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: FÖRSAMLING 1995 - GODEGÅRD BEFOLKNINGSTAL - 1805: 2003, 1900: 3055, 1995: 752 FÖRSAMLINGSHISTORIK - Medeltida socken. LÄGE OCH OMGIVNING - Kyrkan ligger ca två mil norr om Motala på en höjd invid en sankmark i skogsbygden omgiven av en f d skola, nu församlingshem. På kyrkogården finns ett gravkapell och ett bisättningsrum samt en klockstapel placerad alldeles inpå kyrkan (byggd 1708 av Hans Orre). Prästgård vid Höka. RASERAD KYRKA / RUIN - DEN BEFINTLIGA KYRKANS PLANUTVECKLING - Den murade kyrkan har en ovanlig T-formad struktur, med altaret i söder. Den består av ett rektangulärt långhus, ett tvärhus i öst-västlig riktning, en sakristia mot den västra tvärarmens sydsida (ursprungligen ett vapenhus), samt ett vapenhus mot långhusets norra gavel. Det nuvarande tvärhuset är den ursprungliga medeltida kyrkan, bestående av långhus och ett något smalare, rakslutet kor i öster (traditionen av kyrkan skall ha grundlagts 1251 av Birger Jarl kan inte med säkerhet tillknytas den befintliga kyrkan). Även vapenhuset i söder är sannolikt medeltida. Brukspatron Johan De Geer d.y. bekostade en ombyggnad 1732-34 som innebara att ett nytt långhus tillfogades på nordsidan, samtidigt som altaret flyttades till södra väggen och huvudingången till den norra. I samband med en restaurering 1912, under ledning av arkitekt Magnus Dahlander, byggdes det befintliga lilla vapenhuset. EXTERIÖR OCH INTERIÖR - Kyrkan ger från sydsidan ett medeltida intryck med vitputsad murstomme och branta sadeltak (ett skulpterat huvud av sten finns inmurat i långhusets västra gavelröste). Den dominerande nykyrkan i norr täcks likaså av ett sadeltak, valmat över nordgaveln. År 1833 förstorades fönsteröppningarna. Huvudingång via vapenhuset i norr. Kyrkorummet och den fasta inredningen präglas i huvudsak av förändringar 1840 och 1912. Kyrkorummet täcks av spegelvalv på en profilerad taklist. I den öppningen mellan nykyrkan och det medeltida långhuset inställdes vid Dahlanders restaurering fyra kolonner. Olov Wi…
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000039494
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Motala kn, GODEGÅRDS KYRKA 1:1 GODEGÅRDS KYRKA
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (1999)
  desc: Se ovan: Historik - hämtad från Sockenkyrkorna. Kulturarv och Bebyggelsehistoria / Riksantikvarieämbetets Byggnadsregister
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2007)
  desc: Socknen Godegård är en medeltida socken och omtalas under 1200-talet som Godegarda. Den ligger inom norra skogsbygden med Östergötlands bergslag och gränsar i nordväst mot Närke. Här rinner Finspångsån (Godegårdsån) upp och bildar mindre vattenfall vid Godegård och De Geersfors. Enligt Anton Ridderstads Historiskt, geografiskt och statistiskt lexikon öfver Östergötland från 1875-77 var socknen i afseende på jordmonen den minst lyckigt lottade inom provinsen. Åkern är mager, och man har ända till senaste tider måst hitföra säd från slättlandet, för att fylla behovet. Jordbruket har även senare kompletterats med skogsbruk och andra näringar. Godegårds socken har tidigare varit bergslag och bergshanteringen har ett medeltida ursprung. Tillgången på malm avtog vid mitten av 1600-talet och 1691 upphörde Godegård att vara bergslag. Förutom järnhanteringen har socknen även berörts av zinkgruvorna i Hammars socken, Närke. Godegårds säteri och bruk, ca 2 km från kyrkan uppströms Godegårdsån, var den största egendomen i socknen. Godegårds bruk hade i början av 1700-talet större järntillverkning än något annat östgötskt bruk, men verksamheten lades ner 1896. Bland ägarna till säteriet märks släkterna de Geer och Grill. Delar av bebyggelsen vid Godegårds säteri är byggnadsminnesförklarad. Järnbruk fanns även vid de Geersfors, även kallat Qvarnshammar. Järnvägen Mjölby-Hallsberg invigdes 1873 och kring Godegårds station ca 2 km norr om kyrkan växte ett samhälle fram. Kyrkomiljön Godegårds kyrka ligger relativt lågt på den s k Godegårdsslätten strax väster om Godegårdsån. Kyrkogården begränsas i öster av ån och i väster av järnvägen Mjölby-Hallsberg. Väster om järnvägen är det öppen mark. Norr om kyrkan, invid kyrkplanen, ligger i väster den f d skolan omgiven av en stor trädgård och i öster f d kyrkstallet och klockarebostaden. Den f d kyrkskolan byggdes 1901. Den är i 1½ våning med spritputsade ljusa fasader med frontespis på långsidorna och sadeltak täckt med tvåkupiga röda be…
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item label: GODEGÅRDS KYRKA
build date: 2024-10-23
item type: building
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2007)
  desc: Socknen Godegård är en medeltida socken och omtalas under 1200-talet som Godegarda. Den ligger inom norra skogsbygden med Östergötlands bergslag och gränsar i nordväst mot Närke. Här rinner Finspångsån (Godegårdsån) upp och bildar mindre vattenfall vid Godegård och De Geersfors. Enligt Anton Ridderstads Historiskt, geografiskt och statistiskt lexikon öfver Östergötland från 1875-77 var socknen i afseende på jordmonen den minst lyckigt lottade inom provinsen. Åkern är mager, och man har ända till senaste tider måst hitföra säd från slättlandet, för att fylla behovet. Jordbruket har även senare kompletterats med skogsbruk och andra näringar. Godegårds socken har tidigare varit bergslag och bergshanteringen har ett medeltida ursprung. Tillgången på malm avtog vid mitten av 1600-talet och 1691 upphörde Godegård att vara bergslag. Förutom järnhanteringen har socknen även berörts av zinkgruvorna i Hammars socken, Närke. Godegårds säteri och bruk, ca 2 km från kyrkan uppströms Godegårdsån, var den största egendomen i socknen. Godegårds bruk hade i början av 1700-talet större järntillverkning än något annat östgötskt bruk, men verksamheten lades ner 1896. Bland ägarna till säteriet märks släkterna de Geer och Grill. Delar av bebyggelsen vid Godegårds säteri är byggnadsminnesförklarad. Järnbruk fanns även vid de Geersfors, även kallat Qvarnshammar. Järnvägen Mjölby-Hallsberg invigdes 1873 och kring Godegårds station ca 2 km norr om kyrkan växte ett samhälle fram. Kyrkomiljön Godegårds kyrka ligger relativt lågt på den s k Godegårdsslätten strax väster om Godegårdsån. Kyrkogården begränsas i öster av ån och i väster av järnvägen Mjölby-Hallsberg. Väster om järnvägen är det öppen mark. Norr om kyrkan, invid kyrkplanen, ligger i väster den f d skolan omgiven av en stor trädgård och i öster f d kyrkstallet och klockarebostaden. Den f d kyrkskolan byggdes 1901. Den är i 1½ våning med spritputsade ljusa fasader med frontespis på långsidorna och sadeltak täckt med tvåkupiga röda be…
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
item super type: object
media type: text/plain
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item class name: Kyrka med begravningsplats
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0583
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#05
  municipality name: Motala
  county name: Östergötland
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Godegårds kyrka 1:1
service organization: RAÄ
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21000001641740
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
presentation: 21300000002174 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000002174 Bebyggelse - anläggning Motala kn, GODEGÅRDS KYRKA 1:1 GODEGÅRDS KYRKA GODEGÅRDS KYRKA FÖRSAMLING 1995 - GODEGÅRD BEFOLKNINGSTAL - 1805: 2003, 1900: 3055, 1995: 752 FÖRSAMLINGSHISTORIK - Medeltida socken. LÄGE OCH OMGIVNING - Kyrkan ligger ca två mil norr om Motala på en höjd invid en sankmark i skogsbygden omgiven av en f d skola, nu församlingshem. På kyrkogården finns ett gravkapell och ett bisättningsrum samt en klockstapel placerad alldeles inpå kyrkan (byggd 1708 av Hans Orre). Prästgård vid Höka. RASERAD KYRKA / RUIN - DEN BEFINTLIGA KYRKANS PLANUTVECKLING - Den murade kyrkan har en ovanlig T-formad struktur, med altaret i söder. Den består av ett rektangulärt långhus, ett tvärhus i öst-västlig riktning, en sakristia mot den västra tvärarmens sydsida (ursprungligen ett vapenhus), samt ett vapenhus mot långhusets norra gavel. Det nuvarande tvärhuset är den ursprungliga medeltida kyrkan, bestående av långhus och ett något smalare, rakslutet kor i öster (traditionen av kyrkan skall ha grundlagts 1251 av Birger Jarl kan inte med säkerhet tillknytas den befintliga kyrkan). Även vapenhuset i söder är sannolikt medeltida. Brukspatron Johan De Geer d.y. bekostade en ombyggnad 1732-34 som innebara att ett nytt långhus tillfogades på nordsidan, samtidigt som altaret flyttades till södra väggen och huvudingången till den norra. I samband med en restaurering 1912, under ledning av arkitekt Magnus Dahlander, byggdes det befintliga lilla vapenhuset. EXTERIÖR OCH INTERIÖR - Kyrkan ger från sydsidan ett medeltida intryck med vitputsad murstomme och branta sadeltak (ett skulpterat huvud av sten finns inmurat i långhusets västra gavelröste). Den dominerande nykyrkan i norr täcks likaså av ett sadeltak, valmat över nordgaveln. År 1833 förstorades fönsteröppningarna. Huvudingång via vapenhuset i norr. Kyrkorummet och den fasta inredningen präglas i huvudsak av förändringar 1840 och 1912. Kyrkorummet täcks av spegelva…
item title: GODEGÅRDS KYRKA
ksamsok version: 1.1
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: FÖRSAMLING 1995 - GODEGÅRD BEFOLKNINGSTAL - 1805: 2003, 1900: 3055, 1995: 752 FÖRSAMLINGSHISTORIK - Medeltida socken. LÄGE OCH OMGIVNING - Kyrkan ligger ca två mil norr om Motala på en höjd invid en sankmark i skogsbygden omgiven av en f d skola, nu församlingshem. På kyrkogården finns ett gravkapell och ett bisättningsrum samt en klockstapel placerad alldeles inpå kyrkan (byggd 1708 av Hans Orre). Prästgård vid Höka. RASERAD KYRKA / RUIN - DEN BEFINTLIGA KYRKANS PLANUTVECKLING - Den murade kyrkan har en ovanlig T-formad struktur, med altaret i söder. Den består av ett rektangulärt långhus, ett tvärhus i öst-västlig riktning, en sakristia mot den västra tvärarmens sydsida (ursprungligen ett vapenhus), samt ett vapenhus mot långhusets norra gavel. Det nuvarande tvärhuset är den ursprungliga medeltida kyrkan, bestående av långhus och ett något smalare, rakslutet kor i öster (traditionen av kyrkan skall ha grundlagts 1251 av Birger Jarl kan inte med säkerhet tillknytas den befintliga kyrkan). Även vapenhuset i söder är sannolikt medeltida. Brukspatron Johan De Geer d.y. bekostade en ombyggnad 1732-34 som innebara att ett nytt långhus tillfogades på nordsidan, samtidigt som altaret flyttades till södra väggen och huvudingången till den norra. I samband med en restaurering 1912, under ledning av arkitekt Magnus Dahlander, byggdes det befintliga lilla vapenhuset. EXTERIÖR OCH INTERIÖR - Kyrkan ger från sydsidan ett medeltida intryck med vitputsad murstomme och branta sadeltak (ett skulpterat huvud av sten finns inmurat i långhusets västra gavelröste). Den dominerande nykyrkan i norr täcks likaså av ett sadeltak, valmat över nordgaveln. År 1833 förstorades fönsteröppningarna. Huvudingång via vapenhuset i norr. Kyrkorummet och den fasta inredningen präglas i huvudsak av förändringar 1840 och 1912. Kyrkorummet täcks av spegelvalv på en profilerad taklist. I den öppningen mellan nykyrkan och det medeltida långhuset inställdes vid Dahlanders restaurering fyra kolonner. Olov Wi…
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
last changed date: 2011-09-27
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (1999)
  desc: Se ovan: Historik - hämtad från Sockenkyrkorna. Kulturarv och Bebyggelsehistoria / Riksantikvarieämbetets Byggnadsregister