http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003869
type: Entity
item title: PLANTAGET, ÅMÅLS GAMLA STADSOMRÅDE
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/miljo/visaBeskrivning.raa
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013514
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013522
item super type: object
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013553
data quality: raw
item type: culturallandscape
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013685
item class name: Stadsmiljö
created date: 2007-07-31
service organization: RAÄ
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1492
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#14
  municipality name: Åmål
  county name: Västra Götaland
  context type: produce
  context super type: interact
item label: PLANTAGET, ÅMÅLS GAMLA STADSOMRÅDE
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013555
media type: text/plain
presentation: 21200000003869 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003869 Bebyggelse - miljö PLANTAGET, ÅMÅLS GAMLA STADSOMRÅDE PLANTAGET, ÅMÅLS GAMLA STADSOMRÅDE Historia: Området vid Åmålsåns utlopp, den s k Åmula backe, var vid sidan av Dalbergså Dalslands viktigaste handels- och marknadsplats under medeltiden. Staden Åmål grundlades och fick egna handelsprivilegier 1643. Viktiga utgångspunkter för anläggandet av staden var att få kontroll över timmerhandeln med Norge, järnfrakterna mellan Bergslagen och de Dalsländska järnbruken liksom sjötransporterna av stångjärn, trävaror och andra förnödenheter till Göteborg, Lidköping och Mariestad. Samtidigt avlystes de marknader som tidigare hållits i trakten så att all handel i trakten samlades inom stadens gränser. För att stimulera inflyttning och etablering inom det nya stadsområdet gavs betydande befrielser från handelstullar och andra pålagor, härigenom skapades förutsättningar för stadens tidigindustriella utveckling inom bergshanteringen genom anläggandet av bl a en stångjärnshammare. Det äldsta stadsområdet förlades till hemmanen Åmåls Stom och Åmåls by som vuxit fram vid åmynningen, d v s i anslutning till nuvarande Plantaget. Stadens fortsatta bebyggelseutveckling kom att detaljregleras i Olof Hansson-Örnehufvuds stadsplaneförslag från 1640-talet. Stadsplanen är tidstypisk med rektangulära kvarter, gator och öppna platsbildningar regelmässigt inordnade enligt rutnätsplanens principer. Kvarterens likformighet bryts endast i de delar som angränsar till Åmålsån, vars lopp diagonalt genomkorsar staden och bryter det symmetriska planmönstret. Stadsplanens huvudaxel var den gamla vägen mellan Vänersborg och Karlstad. Staden omgärdades av ett staket med två stadsportar. Man räknar med att ungefär en tredjedel av stadens 111 tomter var bebyggda vid l600-talets slut. De fjorton kvarteren var i allmänhet kvadratiska och avdelade så att tomternas kortsida vette mot gatan mot vilken också bostadshusen gränsade. Gårdsrummen inrymde st…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013551
build date: 2024-10-17
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013554
service name: bbrm
item description: ItemDescription
  type: Beskrvning
  desc: Historia: Området vid Åmålsåns utlopp, den s k Åmula backe, var vid sidan av Dalbergså Dalslands viktigaste handels- och marknadsplats under medeltiden. Staden Åmål grundlades och fick egna handelsprivilegier 1643. Viktiga utgångspunkter för anläggandet av staden var att få kontroll över timmerhandeln med Norge, järnfrakterna mellan Bergslagen och de Dalsländska järnbruken liksom sjötransporterna av stångjärn, trävaror och andra förnödenheter till Göteborg, Lidköping och Mariestad. Samtidigt avlystes de marknader som tidigare hållits i trakten så att all handel i trakten samlades inom stadens gränser. För att stimulera inflyttning och etablering inom det nya stadsområdet gavs betydande befrielser från handelstullar och andra pålagor, härigenom skapades förutsättningar för stadens tidigindustriella utveckling inom bergshanteringen genom anläggandet av bl a en stångjärnshammare. Det äldsta stadsområdet förlades till hemmanen Åmåls Stom och Åmåls by som vuxit fram vid åmynningen, d v s i anslutning till nuvarande Plantaget. Stadens fortsatta bebyggelseutveckling kom att detaljregleras i Olof Hansson-Örnehufvuds stadsplaneförslag från 1640-talet. Stadsplanen är tidstypisk med rektangulära kvarter, gator och öppna platsbildningar regelmässigt inordnade enligt rutnätsplanens principer. Kvarterens likformighet bryts endast i de delar som angränsar till Åmålsån, vars lopp diagonalt genomkorsar staden och bryter det symmetriska planmönstret. Stadsplanens huvudaxel var den gamla vägen mellan Vänersborg och Karlstad. Staden omgärdades av ett staket med två stadsportar. Man räknar med att ungefär en tredjedel av stadens 111 tomter var bebyggda vid l600-talets slut. De fjorton kvarteren var i allmänhet kvadratiska och avdelade så att tomternas kortsida vette mot gatan mot vilken också bostadshusen gränsade. Gårdsrummen inrymde stall, lador och andra förrådsutrymmen. Kvarteren var oftast mycket tätt bebyggda, vilket var en påtaglig fara vid eldsvådor. Åmåls stad blev under sina f…
ksamsok version: 1.1
last changed date: 2011-09-27
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013564
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000013572
item name: ItemName
  type: Klassifikation
  name: Stadsmiljö
service organization full: Riksantikvarieämbetet