Stadslandskapet runt Stockholm berör helt eller delvis drygt 20 kommuner och sträcker sig från Södertälje och Västerhaninge i söder till Upplands-Väsby i norr, alltså nära 6 mil. I öst-västlig riktning är området betydligt mindre, avgränsat av skärgårds- och fritidsbebyggelse i öster och de ännu agrart präglade Mälaröarna i väster. Stockholm växer utefter kommunikationslederna från staden (urban sprawl), speciellt norrut mot Arlanda flygplats. Här finner vi ett av landets mest expansiva områden med omfattande kontors- och industrilandskap med små, högteknologiska företag. Trots en omfattande sanering av stadsbebyggelsen i Stockholms centrum under 1950- och 1960-talen finns många stadshistoriska karaktärsområden bevarade som väl belyser stadens successiva tillväxt alltsedan medeltiden. Stockholm lider av en regional obalans med stora bostadsområden och traditionella industrier i söder och omfattande villabebyggelse och expansiva näringar i norr. Mellan kommunikationslederna finns emellertid ännu orörda områden, ovanliga för en stad av Stockholms storlek. Här lever åtskilliga jordbruksföretag, ofta med kortsiktiga arrenden, i avvaktan på exploatering. Kulturlandskapet utarmas här alltmer och består närmast av industriåkrar, slyskog och strövområden. Men ger man sig tid kan man finna rester av en agrar epok även inom denna zon. Runt Stockholm, insprängda i förorter och villabebyggelse, ligger nämligen ett stort antal herrgårdar (främst söder om staden), som en gång utgjorde exempel på agrar stordrift i syfte att fylla stadens behov av färskvaror, mjölk och grönsaker. Här finns också några av de kulturmiljöer som tagits upp på Unescos världsarvslista, nämligen Drottningholm på Lovön samt Birka och Adelsö/Hovgården i Mälaren, och dessutom Markims och Orkestra socknar i Vallentuna som Sverige föreslagit till världsarvslistan. Markim-Orkesta ligger strax utanför stadens hank och stör och utgör på många sätt en orörd agrar miljö på bara 3 mils avstånd från Stockholm. Ett rikt fornlämningsbestånd, de romanska 1200-talskyrkorna, stor rikedom på informativa runinskrifter, ett karakteristiskt och en aning stereotypt ortnamnsskick, små byar i laga läge sammanknutna av ett ålderdomligt vägnät samt ruinerna efter en medeltida sätesgård utgör grunden för den höga värderingen av detta landskap. Dessa ingredienser är emellertid karakteristiska för flera platser i Mälardalen. KÄLLOR: TEXT - Sporrong, Ulf: Odlingslandskap och landskapsbild. 1996. KARTBILD - Sveriges nationalatlas Kulturlandskapet och bebyggelsen. 1994.
21200000003336 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003336 Bebyggelse - miljö KULTURLANDSKAPSREGION STORSTOCKHOLM KULTURLANDSKAPSREGION STORSTOCKHOLM Stadslandskapet runt Stockholm berör helt eller delvis drygt 20 kommuner och sträcker sig från Södertälje och Västerhaninge i söder till Upplands-Väsby i norr, alltså nära 6 mil. I öst-västlig riktning är området betydligt mindre, avgränsat av skärgårds- och fritidsbebyggelse i öster och de ännu agrart präglade Mälaröarna i väster. Stockholm växer utefter kommunikationslederna från staden (urban sprawl), speciellt norrut mot Arlanda flygplats. Här finner vi ett av landets mest expansiva områden med omfattande kontors- och industrilandskap med små, högteknologiska företag. Trots en omfattande sanering av stadsbebyggelsen i Stockholms centrum under 1950- och 1960-talen finns många stadshistoriska karaktärsområden bevarade som väl belyser stadens successiva tillväxt alltsedan medeltiden. Stockholm lider av en regional obalans med stora bostadsområden och traditionella industrier i söder och omfattande villabebyggelse och expansiva näringar i norr. Mellan kommunikationslederna finns emellertid ännu orörda områden, ovanliga för en stad av Stockholms storlek. Här lever åtskilliga jordbruksföretag, ofta med kortsiktiga arrenden, i avvaktan på exploatering. Kulturlandskapet utarmas här alltmer och består närmast av industriåkrar, slyskog och strövområden. Men ger man sig tid kan man finna rester av en agrar epok även inom denna zon. Runt Stockholm, insprängda i förorter och villabebyggelse, ligger nämligen ett stort antal herrgårdar (främst söder om staden), som en gång utgjorde exempel på agrar stordrift i syfte att fylla stadens behov av färskvaror, mjölk och grönsaker. Här finns också några av de kulturmiljöer som tagits upp på Unescos världsarvslista, nämligen Drottningholm på Lovön samt Birka och Adelsö/Hovgården i Mälaren, och dessutom Markims och Orkestra socknar i Vallentuna som Sverige föreslagit till världsarvslistan. Markim-Orkesta ligger strax utanför stadens hank och stör och utgör på många sätt en orörd agrar miljö på bara 3 mils avstånd från Stockholm. Ett rikt fornlämningsbestånd, de romanska 1200-talskyrkorna, stor rikedom på informativa runinskrifter, ett karakteristiskt och en aning stereotypt ortnamnsskick, små byar i laga läge sammanknutna av ett ålderdomligt vägnät samt ruinerna efter en medeltida sätesgård utgör grunden för den höga värderingen av detta landskap. Dessa ingredienser är emellertid karakteristiska för flera platser i Mälardalen. KÄLLOR: TEXT - Sporrong, Ulf: Odlingslandskap och landskapsbild. 1996. KARTBILD - Sveriges nationalatlas Kulturlandskapet och bebyggelsen. 1994. Län: Stockholm http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21200000003336 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21200000003336 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21200000003336 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - miljö 1.1 2024-10-17