Under slutet av 1940- och fram till ca 1952-53 hade Optand en fortsatt strategisk betydelse. Fältet utnyttjades flitigt för flygvapnets övningar. Här garagerades planen J 26 Mustang och J 29 Tunnan. Fältet försågs vid den här tiden bl.a. med elektrisk flyghinderbelysning och ett LS-torn (luftspaningstorn) även det med flyghinderbelysning. LS-tornet, samt en stolpe med flyghinderbelysning finns kvar på ursprunglig plats intill det som nu är klubbstuga för Östersunds Flygklubb. LS-torn för optisk luftbevakning uppfördes på många platser runt om i landet. Tornen försågs med telefonutrusning, vilken förbands med ledning till en luftbevakningscentral. Optisk luftbevakning sköttes främst med hjälp av kikare och var vanligtvis inte i funktion i fredstid, annat än under övningar. Till luftbevakningen var en stor del frivilliga personer knutna, bl.a. lottor. Från 50-talet och framåt användes huvudsakligen radar för luftbevakningen, men den optiska metoden användes som komplement under hela kalla kriget. LS-torn har rivits i stor omfattning under senare år. KÄLLA: Beslut Byggnadsminnesförklaring, Länsstyrelsen i Jämtlands län, 2008-05-14, Dnr 432-10539-04
Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2008-05-14)
21000001453300 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21000001453300 Bebyggelse - byggnad ÖSTERSUND OPTAND 12:1 - husnr 9001 LUFTSPANINGSTORN Under slutet av 1940- och fram till ca 1952-53 hade Optand en fortsatt strategisk betydelse. Fältet utnyttjades flitigt för flygvapnets övningar. Här garagerades planen J 26 Mustang och J 29 Tunnan. Fältet försågs vid den här tiden bl.a. med elektrisk flyghinderbelysning och ett LS-torn (luftspaningstorn) även det med flyghinderbelysning. LS-tornet, samt en stolpe med flyghinderbelysning finns kvar på ursprunglig plats intill det som nu är klubbstuga för Östersunds Flygklubb. LS-torn för optisk luftbevakning uppfördes på många platser runt om i landet. Tornen försågs med telefonutrusning, vilken förbands med ledning till en luftbevakningscentral. Optisk luftbevakning sköttes främst med hjälp av kikare och var vanligtvis inte i funktion i fredstid, annat än under övningar. Till luftbevakningen var en stor del frivilliga personer knutna, bl.a. lottor. Från 50-talet och framåt användes huvudsakligen radar för luftbevakningen, men den optiska metoden användes som komplement under hela kalla kriget. LS-torn har rivits i stor omfattning under senare år. KÄLLA: Beslut Byggnadsminnesförklaring, Länsstyrelsen i Jämtlands län, 2008-05-14, Dnr 432-10539-04 Län: Jämtland, Kommun: Östersund, Landskap: Jämtland, Socken: Brunflo , Stift: Härnösands stift, Församling: Brunflo församling Nybyggnadsår: 1940 - 1953 14.799711588412976,63.127609226688314 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21000001453300 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21000001453300 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21000001453300 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17