21400000616809 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000616809 Bebyggelse - byggnad KARLSKOGA ÖSTERKYRKAN 1 - husnr 1 ÖSTERLEDSKYRKAN Sedan 1957 bedrev församlingen kyrklig verksamhet i olika lokaler i den östra delen av Karlskoga, bl a under namnet Sandvikskyrkan. Vid slutet av 1970-talet beslutades att en ny kyrka i östra Karlskoga skulle byggas. Under byggprocessens början kallades kyrkan för Brickegårdskyrkan, efter den intilliggande stadsdelen. Senare valdes namnet Österledskyrkan. Kyrkan skulle infogas i ett parkområde och med tanke på det fick byggnaden inte uppta för stor markyta. Kyrkan uppfördes därför som en souterrängbyggnad i två plan. Janne Feldt vid Skanark arkitektbyrå, Karlstad, fick uppdraget att rita byggnaden och 1981 invigdes den. Karlskogaborna har med tiden givit kyrkan smeknamnet "Kassaapparaten" med åsyftning på dess speciella takform. Kyrkan tillkom som ett sent led i den så kallade "småkyrkorörelsen" som startade under 1950-60-talen. Urbaniseringen under efterkrigstiden innebar en inflyttning till städerna men även en utflyttning till nya bostadsområden i städernas utkanter. De nya stadsdelarna behövde kyrkobyggnader, småkyrkor, som kunde skapa en naturlig gemenskap mellan församlingsborna på ett sätt som stadsförsamlingarna ofta var för stora för att göra. I de kyrkor som uppfördes fanns förutom kyrkorummet därför också olika slag av församlingslokaler. 1991 skedde förändringar av Österledskyrkans kyrkorum. I samband med att den nya textila altarprydnaden av konstnärinnan Anna-Lisa Odelqvist-Kruse kom på plats skapade arkitekten Janne Feldt ett nytt altarbord, dopfunt, predikstol och knäfall/altarring till kyrkan. De nya inventarierna utfördes i ljust trä för att bättre stämma överens med altartavlans blå nyanser än den tidigare purpurröda inredningen. Bland annat ersattes det tidigare åttkantiga altarbordet i purpur med guldlister av ett rektangulärt altarbord i fura. Län: Örebro, Kommun: Karlskoga, Landskap: Värmland, Socken: Karlskoga , Stift: Karlstads stift, Församling: Karlskoga församling Nybyggnadsår: 1981 - 1981 14.572424297142474,59.32937848885498 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000616809 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000616809 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000616809 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Kyrkoanläggningen klädd i tegel består av en oregelbundet rektangulär souterrängbyggnad, vars ena hörnparti upptas av kyrkorummet. Fasaderna vid kyrkorummet utgörs av slutna murytor. Kyrkorummet är markerat i exteriören främst genom de vågformade plåttäckta takfallen i två nivåer med mellanliggande fönsterband, som ger ljus åt kyrkorummet. Koret har markerats med ett kors vid den östra gaveln. Till anläggningen hör en klockstapel som placerats i anslutning till kyrkans huvudentré. Kyrkan är sammanbyggd med samlingslokaler och andra utrymmen för den kyrkliga verksamheten, som delvis är förlagda till underliggande souterrängvåning. Kyrkan vilar på en betonggrund och väggarna är klädda med ljust brunrött tegel som arkitekten beskrivit som "läderfärgat med trådstruken yta". Teglet är lagt i löpförband med en ½-stens förskjutning. Kyrkan har ett inklätt takutsprång med ohyvlad beigemålad panel, som ger takfoten en svängd form. Taket är belagt med bandtäckt plåt i en beigeorange kulör. Regnvattensystemet består av bruna hängrännor och stuprör. Fönster och dörrar är utförda i trä och aluminium med mörkbrun kulör. Anläggningen kan nås dels genom kyrkans huvudentré mot väster och dels genom entrén till barnverksamheten i souterrängvåningen vid byggnadens södra gavel. Båda entréerna har skärmtak. Skärmtaket utanför huvudentrén är sammanbyggt med klockstapeln av betong. Vid den södra entrén har skärmtaket en infälld belysning och själva dörrpartiet har en grön kulör.
Kor - Öster, Kors, Kor - Fullbrett, Sakristia - Söder, Kor - Rakt
Sedan 1957 bedrev församlingen kyrklig verksamhet i olika lokaler i den östra delen av Karlskoga, bl a under namnet Sandvikskyrkan. Vid slutet av 1970-talet beslutades att en ny kyrka i östra Karlskoga skulle byggas. Under byggprocessens början kallades kyrkan för Brickegårdskyrkan, efter den intilliggande stadsdelen. Senare valdes namnet Österledskyrkan. Kyrkan skulle infogas i ett parkområde och med tanke på det fick byggnaden inte uppta för stor markyta. Kyrkan uppfördes därför som en souterrängbyggnad i två plan. Janne Feldt vid Skanark arkitektbyrå, Karlstad, fick uppdraget att rita byggnaden och 1981 invigdes den. Karlskogaborna har med tiden givit kyrkan smeknamnet "Kassaapparaten" med åsyftning på dess speciella takform. Kyrkan tillkom som ett sent led i den så kallade "småkyrkorörelsen" som startade under 1950-60-talen. Urbaniseringen under efterkrigstiden innebar en inflyttning till städerna men även en utflyttning till nya bostadsområden i städernas utkanter. De nya stadsdelarna behövde kyrkobyggnader, småkyrkor, som kunde skapa en naturlig gemenskap mellan församlingsborna på ett sätt som stadsförsamlingarna ofta var för stora för att göra. I de kyrkor som uppfördes fanns förutom kyrkorummet därför också olika slag av församlingslokaler. 1991 skedde förändringar av Österledskyrkans kyrkorum. I samband med att den nya textila altarprydnaden av konstnärinnan Anna-Lisa Odelqvist-Kruse kom på plats skapade arkitekten Janne Feldt ett nytt altarbord, dopfunt, predikstol och knäfall/altarring till kyrkan. De nya inventarierna utfördes i ljust trä för att bättre stämma överens med altartavlans blå nyanser än den tidigare purpurröda inredningen. Bland annat ersattes det tidigare åttkantiga altarbordet i purpur med guldlister av ett rektangulärt altarbord i fura.
SAMMANFATTANDE BESKRIVNING: Österledskyrkan har ett rektangulärt och enhetligt utformat kyrkorum som är något bredare än djupt men kan enkelt utvidgas genom att en vikvägg mot anslutande samlingssal dras undan. Korväggen vetter mot öster och hela kyrkorummet har samma golvnivå. Vid inventeringstillfället var altaret placerat i rummets mitt. Samtliga inventarier har gjorts flyttbara för att öka kyrkorummets flexibilitet. På kyrkorummets golv ligger ekparkett. Väggarna är tegelklädda med samma tegel som byggnadens fasader. Kyrkorummets gavelpartier har klätts med diagonalställd träpanel som smälter samman med det panelklädda taket. Kyrkorummets gestaltning och materialval är tidstypiskt för 1980-talets småkyrkobyggande. Kyrkorummets tegelklädda väggar har upptill en veckad form, vilket medför att små nischer bildas. Ovanför det ljust brunröda teglet finns vid gavlarna en diagonalställd, spontad och profilerad panel, som indelats i fält. Mot församlingssalen i väster finns en vikvägg i trä. Det panelklädda innertaket följer yttertakets bågform. Det horisontella fönsterbandet vid nocken ger överljus till kyrkorummet. Den öppna takkonstruktionen med synliga limträbalkar blir en del av den arkitektoniska gestaltningen av rummet. Vid limträbjälkarnas fästen syns kraftiga beslag, målade i en gul kulör. Vid korväggen finns en textil altarprydnad i blå nyanser av konstnärinnan Anna-Lisa Odelqvist-Kruse. Textilen har sitt centrum i det enkelt utformade korset i mässing som är fastsatt i golvet framför. ALTARET har under årens lopp flyttats runt i kyrkorummet. På planritningarna har arkitekten placerat det utmed den östra väggen bl a för att ljuset från fönstren skall falla in på bordsskivan. Det nuvarande altarbordet från 1991 har karaktäristiskt formade ben, som tar upp kyrkotakets bågform. I bordsskivan finns inkarvade kors (konsekrationskors). Altaret pryds av altarkors i form av en ikon. Den flyttbara DOPFUNTEN har ett fundament i trä med samma svängda former som altarets ben och en cuppa i mässing. Dopfunten är placerad vid ett av fönstren som föser koret med dagsljus. Vid inventeringstillfället var predikstolen och altarringen/knäfallet i fura inte utplacerade i kyrkorummet. ORGELN med 10 stämmor, två manualer och pedal är byggd av Walter Thür Orgelbyggeri AB, Torshälla och enkelt utformad i klarlackad fura. Orgeln är placerad i kyrkorummets nordvästra hörn och i anslutning till orgeln finns en mindre orgel och en flygel. Vid kyrkorummets sydvästra hörn finns ett ljudmanövreringsrum, som numera har ersatts av ett fristående ljudmanövreringsbord i bok i kyrkorummet. Vid entréerna till förhallen finns pardörrar i furu med stora mässingshandtag. Övriga dörrar mot kyrkorummet är klädda med furufaner och har mörkare vertikala och horisontella skåror. Vid orgeln i nordväst och rummets sydöstra hörn finns brunbetsade fönsterpartier i trä och aluminium. På var sida om korväggen finns två sidofönster som är fästade direkt i murverket, utan synlig karm eller båge, vilket ger intrycket av direktkontakt med grönytorna utanför. Rummets huvudsakliga ljusinsläpp sker genom fönsterbandet vid taknocken. Kyrkorummet har möblerats med lösa, kopplade STOLAR i lackad fura med blått tyg. Stolstypen kallas Faktor och extrastolar till anslutande församlingssal kallas Järven. Vid inventeringstillfället var stolarna placerade i två kvarter på var sida om en mittgång mot altaret, samt ett kvarter med stolar för kören i anslutning till orglarna och flygeln. Mittgången markeras med en klarblå nålfiltsmatta av samma typ som den runda mattan under altaret. Kyrkans arkitekt, Janne Feldt, har även ritat de mässingskronor som hänger ned från taket i kyrkorummet. Vid vikväggen mot församlingssalen har en avskiljande modern spaljé i bok med konstgjorda växter placerats. Samlingssalen har möblerats med en soffgrupp och stoppade fåtöljer med cafébord. Golvet är belagt med ekparkett, väggarna av tegel och taket är klätt med spontad panel, liksom kyrkorummet. Väggarnas övre del är murade med hålsten, med hålen synliga, vilket ger en dekorativ form. På den norra väggen hänger en textil i grönt och lila utförd av Eva Bratt 1986-87. Utanför kyrkorummet och församlingssalen finns en FÖRHALL med kapprum och toaletter. Golvet är belagt med tegelröda kvadratiska klinkers och väggarna murade med tegel. Förhallen har en öppen takkonstruktion med synlig limträbjälke. Taket är klätt med ljudabsorberande plattor. På vägg och i tak sitter enkelt utformade armaturer där glödlamporna utgör en del av formen. Vid huvudentrén finns ett vindfång uppmurat i tegel med dörrparti i grön aluminium. I anslutning till kyrkorum och förhall finns SAKRISTIAN. Inredningen består främst av skåp för textilförvaring och ett mindre altare under fönstret. Inredningen har kvar den ursprungliga färgsättningen i purpur, som även kyrkorummets inventarier hade från början. I anslutning till förhallen finns även FÖRSAMLINGSLOKALER som cafeteria, kök, och kontor. En trappa leder till souterrängvåningen där omfattande barn- och ungdomsverksamhet bedrivs.