21400000616747 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000616747 Bebyggelse - byggnad HELSINGBORG ARHOLMA 2 - husnr 1 Rydebäcks kyrka nullUnder 1970-talet planerades och ritades kyrka och församlingshem i Rydebäck. 1978 beslutade kyrkofullmäktige att endast bygga församlingshemmet. Detta ritades av arkitekt Tamas Frigyesi och invigdes 1980. En friluftskyrka, med drag av amfiteater, byggdes istället under bar himmel på platsen för den planerade kyrkan. Femton år senare, 1995, byggdes en kyrka, ritad av arkitekt Bertil Mernsten. Kyrkan och församlingshemmet är sammanbyggda. Församlingshemmet byggdes även till med en barnlokal i samband med att kyrkan byggdes. Bertil Mernsten har även ritat flera av småhusområdena i Rydebäck. Kyrkorummet har försetts med ny inredning under årens lopp. Orgel 1997 och digitalpiano 2006. Stolar 2003. Altarbord, dopfunt och ambo 2007. Ny teknik i form av högtalare 2009 och projektor med filmduk 2012. Församlingslokalerna har invändigt byggts om vad det gäller rumsdisponering och ytskikt. Län: Skåne, Kommun: Helsingborg, Landskap: Skåne, Socken: Kvistofta , Stift: Lunds stift, Församling: Kvistofta församling Nybyggnadsår: 1995 - 1995 12.774597329605232,55.96576503157374 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000616747 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000616747 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000616747 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Teknisk installation - högtalaranläggning
null, Under 1970-talet planerades och ritades kyrka och församlingshem i Rydebäck. 1978 beslutade kyrkofullmäktige att endast bygga församlingshemmet. Detta ritades av arkitekt Tamas Frigyesi och invigdes 1980. En friluftskyrka, med drag av amfiteater, byggdes istället under bar himmel på platsen för den planerade kyrkan. Femton år senare, 1995, byggdes en kyrka, ritad av arkitekt Bertil Mernsten. Kyrkan och församlingshemmet är sammanbyggda. Församlingshemmet byggdes även till med en barnlokal i samband med att kyrkan byggdes. Bertil Mernsten har även ritat flera av småhusområdena i Rydebäck. Kyrkorummet har försetts med ny inredning under årens lopp. Orgel 1997 och digitalpiano 2006. Stolar 2003. Altarbord, dopfunt och ambo 2007. Ny teknik i form av högtalare 2009 och projektor med filmduk 2012. Församlingslokalerna har invändigt byggts om vad det gäller rumsdisponering och ytskikt.
Från torget kommer man in i entrén som sammanbinder kyrka och församlingslokal. De olika tegelväggarna visar på olika byggnadsstadier. Mörkbrunt tegel med tryckta fogar mot församlingshemmet och gult smalt tegel mot kyrkan. Den bruna muren har ett stående tegelskift som sockel och ett stående snedställt skift i samma höjd som solbänkarna utomhus. Det gula teglet har ingen sockelmarkering. En vägg är vitmålad gipsvägg. Taket är målat och har infälld belysning. Golvet täcks av gul oglaserad Höganäsklinker. En tät, slät dubbeldörr i trä med glasade smala sidopartier leder in till kyrkorummet. Kyrkorummet Det runda kyrkorummet är möblerat med kopplade stolar stående i bågar på avsatser i olika nivåer likt en amfiteater. Mittgången liksom gångarna längs väggarna sluttar neråt, utan trappsteg, till koret i nordöst. Det är möblerat med altare, dopfunt och ambo som är utformade i gemensam stil. Orgel och piano står på ömse sidor om dessa. Väggarna är av skiftande gult smalt tegel med breda fogar med varmgult bruk murat med endast löpstenar från golv till tak. Vissa stötfogar är öppna för bättre akustik. Golvet täcks av oglaserade kvadratiska gula Höganäsklinker. Taket är utformat som en solfjäder med limträbalkar som vilar på en kraftig vit betongpelare placerad invid väggen. Mellan balkarna i taket sitter laserade brädor. Upplag av betong utformat som ett stiliserat kapitäl finns på tegelväggen under balkarna. På balkarna sitter vita spotlights. I taket hänger ljuskronor utformade med sex glascylindrar sammanbundna med mässingstag. Tre höga smala fönster och två mindre kvadratiska fönster finns. De höga fönstren markeras av ett stående tegelskift i nederkant och de mindre i både ovan och nederkant. Ett stort, dolt ljusinsläpp finns mot söder, i mötet mellan de två rundade murskivorna. Sakristian har golv och väggar lika kyrkorummet och ett aluminiumfönsterparti från golv till tak. Rummet är möblerat med en garderobsvägg. Ingången till sakristian är intill entrén till kyrkorummet. Församlingshemmet I den kvadratiska byggnaden finns en inre kärna med wc/kapprum och teknik. Kring dess fyra sidor går en korridor från vilken arbetsrum och samlingsrum nås. Väggarna i denna förbindelsegång är av brunt tegel med tryckta fogar. På golvet ligger rödbrunt tegel. Det finns ljus från takkupoler. Rummen har golv av linoleum eller plast och vävade målade väggar. Caférummet och ungdomslokalen har parkettgolv. Ungdomslokalen har öppen spis. Inredning och inventarier Altarbordet, från 2007 av inredningsarkitekt Karin Ljungberg, är av trä och sten. En öppen rektangulär benställning av oljad ek och skiva av slipad kalksten med lågerhuggen kant. Skivan är monterad med distans från benen. Beslag, benens skoning och distansbeslag mellan ben och skiva är alla gjorda av mässing. Sammanfogningen av trädelarna är gjord med tappning. Altargobeläng, från 2009 av konstnär Camilla Skorup. Verket består av tre handvävda våder i gles metallväv, varpen är av lintråd medan inslaget är av koppartråd. På väven är påsytt tunt genomsiktligt tyg av silkesorganza i flera lager utformat som främst barockslingor men även ett konsekrationskors och en duva. På en del av sidentyget är målat med förgyllningsfärg. Gobelängen är 4,8 m hög med tre smala våder. Dopfunt, från 2007 av inredningsarkitekt Karin Ljungberg, av trä och sten. En öppen kvadratisk benställning av oljad ek och skiva av slipad kalksten med lågerhuggen kant. Skivan är urholkad för att ge plats åt en dopskål i glas. Skivan är monterad med distans från benen. Beslag, benens skoning och distansbeslag mellan ben och skiva är alla gjorda av mässing. Sammanfogningen av trädelarna är gjord med tappning. Ambo, från 2007 av inredningsarkitekt Karin Ljungberg. En öppen kvadratisk benställning av oljad ek och lutande skiva av slipad kalksten med lågerhuggen kant. Skivan är monterad med distans från benen. Beslag, benens skoning och distansbeslag mellan ben och skiva är alla gjorda av mässing. Sammanfogningen av trädelarna är gjord med tappning. Bänkinredningen består av enkla böjträstolar från 2003 med ryggbricka. Sits och rygg är stoppad och klädd med grått tyg. Stolarna är kopplade och varannan har armstöd. Orgeln från 1997 är tillverkad av orgelbyggare Knut Kaliff från Ålem. Fasaden av ek är indelad i fem rektangulära fält med synliga metallpipor. Ett högre mittparti flankeras av lägre partier vid sidorna. Träpipor finns som sidopositiv. Orgeln kompletteras av ett digitalpiano.
Byggnaderna innehåller kyrka och församlingslokaler. Församlingshemmet är en kvadratisk envåningsbyggnad med en mindre rektangulär tillbyggnad i sydvästra hörnet. Öster om församlingshemmet finns den runda kyrkan, dessa är förbundna med en entréhall. Kyrkans planform är två förskjutna cirkelbågar eller mer poetiskt en spiralvriden snäcka. I de två glappen mellan bågarna finns dels kyrkans huvudingång och dels ett stort ljusinsläpp. Kyrkan höjer sig över församlingshemmet med en murvägg som växer i höjd. Kyrkan Kyrkans grund och låga sockel är av betong. De runda murarna är av tegel både ut och invändigt med mellanliggande isolering. Teglet är i flera skiftande gula nyanser med inslag av röda och bruna stenar. Stenarna är hålkälstegel, vilket betyder att stenens kant har en insvängd profil, vilket medför att bruksfogen blir mycket bred. Teglet kommer från Kanik tegelbruk utanför Lund som numera är nerlagt. De breda fogarna är ljust varmgula. Förbandet är enbart av löpskift. Tegelväggen höjer sig från en lägre del i söder till en högsta punkt i öster. Inga takgesimser eller andra dekorationer i muren finns. Muren avslutas mot taket av en svart plåtkant. I nederkant av muren sitter svarta ventilationsgaller. Fönstren är isolerglas i mörkgrå aluminiumbågar med kvadratisk indelning. Kyrkorummet har tre höga smala fönsterslitsar upp till tak och två mindre kvadratiska fönster. Solbänkarna är av kalksten. Ett högt dörr- och fönsterparti sitter i skiljelinjen mellan hög och låg tegelmur i söder. Sakristian och entrén har liknande aluminiumpartier från golv till tak. Huvudentrén, mot torget i norr, är en glasad dubbeldörr med ramverk av gråmålat trä och ovan glaset stående smala ribbor. Dörren sitter mellan två tegelpelare som på båda sidor flankeras av aluminiumpartier. Ett skärmtak av glas på konsoler skyddar dörren. Takets vridande form är täckt av svart papp. Taket ansluter mot en vit betongpelare som sticker upp över taket. Pelaren som bär upp takbjälkarna innehåller även ventilation och bildar också en kyrkspira. Den kröns av ett metallkors och en skyddsställning. Mot öster hänger tre kyrkklockor på tegelväggen. Församlingshemmet. Byggnaden är av brunt tegel till underkant fönster. Ett vitt fönsterband går runt huset. Ovan fönstren täcks väggen av vita skivor upp till det kraftigt utskjutande taket. Murarna är av brunt tegel murade i förband med enbart löpsten. Fogarna är djupt intryckta. En sockel markeras med ett stående skift. Under fönstren finns ett snedställt tegelskift som solbänk. Fönstren är smala, vertikala, enlufts, vita aluminiumfönster. En del fönsterfack är täckta av plåtkassetter. Takets utkragande sarg är undertill inklädd med träpanel och i framkant av plåt. Taket upplevs platt men är ett valmat sadeltak med låg lutning täckt med kopparplåt. Takavvattningen är av svarta fyrkantsrännor. Ytterdörrarna har ett ramverk av vitmålat trä med glas. Glaset täcks av smala stående ribbor.