Vapenhus - Norr, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Kor - Rakt, Vapenhus - Norr, Korsarm, Kor - Fullbrett, Kors, Korsarm, Kor - Korutsprång, Torn - Söder, Absid - Öster, Absid - Polygonal, Sakristia - Norr, Torn - Hörntorn, Kor - Polygonalt korutsprång
Församling: Värsås-Varola-Vretens församling
Historiken kompletterad vid inventeringen 2002: Ljunghems medeltidskyrka var föregångare till Vretens kyrka. Denna revs i samband med att en ny byggnad uppfördes på Vretens gård 1871. Inventarierna härifrån sägs ha sålts på auktion. Stolar och bord samt ett epitafium från Ljunghems kyrka är dock bevarade i Vretens kyrka. Edåsa kyrka togs ur bruk och tanken var att även denna skulle rivas. Edåsa och Ljunghems församlingar slogs samman till Edhems församling och Edhems kyrka, nuvarande Vretens kyrka, uppfördes. Namnet Edhem är en kombination av Edåsa och Ljunghem. Visst byggnadsmaterial hämtades från den rivna Ljunghems kyrka. Edåsa kyrka togs på 1930-talet åter i bruk och Edhems kyrka blev församlingskyrka i Ljunghem. Kyrkan bytte 1995 namn till Vretens kyrka i och med att Ljunghems och Edåsa församlingar då slogs samman till Vretens församling. Vretens kyrka byggdes 1872-1873. Arkitekt var Ernst Jacobsson och byggmästare August Hallander. August Hallander tillverkade även inredning. En orgel inköptes 1874. Altartavlan skänktes 1916 av greve Nils Posse, Vreten till minne av hans och hustruns 25-åriga bröllopsdag. Tavlan var målad av Endin Bergström, Lund, efter original av Bloch. Den försågs 1918 med inramning av Axel Lindegren. 1924 tillverkades korets glasmålningar av Stockholms glasmästeri. Nuvarande orgel från Nordfors och Co, Lidköping, inköptes ca 1930. 1955-1958 genomfördes en stor renovering, som syftade till att förminska kyrkorummet. Arkitekt var Anders Ekman, Skövde. I en läktarunderbyggnad i södra korsarmen inreddes ett konfirmandrum (även benämnt "vinterkyrka") och i norra korsarmen sakristia med katafalkrum. I kyrkans västra del inreddes vapenhus. Vidare rengjordes och lagades fasaden, yttertaket, kalkstenstrappor och solbänkar. Nya läktargolv inlades, nya skärmväggar sattes upp mot läktarunderbyggnaderna och några dörrar byttes ur mot nya. Interiören, inklusive bänkar, målades. Färgsättningen gick tidigare i gråtoner. Altare och altartavla sänktes. Elektrisk belysning och värme installerades, enligt ett förslag av verkmästare Henrik Dahlén. , Kyrkojorden 1:1, Ljunghems socken. Edhems kyrka / Vretens kyrka År 1872 uppfördes Edhems kyrka ett par hundra meter söder om Vretens egendom. Edhems kyrka ersatte de två kyrkorna i Edåsa och Ljunghem, som då togs ur bruk respektive revs. Edhems kyrka kallas även Vretens kyrka, och är byggd i en nygotisk stil med engelska influenser. Kyrkobyggnaden är ritad av arkitekt var Ernst Jacobsson och uppfördes av Varolabyggmästaren Per August Hallander. Kyrkan har oputsade granitfasader, medan vapenhus och sakristia är utfört i rött tegel, liksom tegeldetaljer såsom fönsteromfattningar och taklist. Genom utformning och materialval är kyrkan ett ovanligt byggnadsverk, något som förstärks av det åttakantiga sidoplacerade tornet. Kyrkan omges av en kyrkogård, som söder om kyrkan används som begravningsplats.
Fasadmaterial lika med stommen, Tegel, Ej utrett
21400000549716 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000549716 Bebyggelse - byggnad SKÖVDE KYRKOJORDEN 1:1 - husnr 2 VRETENS KYRKA (f.d.EDHEMS KYRKA) Historiken kompletterad vid inventeringen 2002: Ljunghems medeltidskyrka var föregångare till Vretens kyrka. Denna revs i samband med att en ny byggnad uppfördes på Vretens gård 1871. Inventarierna härifrån sägs ha sålts på auktion. Stolar och bord samt ett epitafium från Ljunghems kyrka är dock bevarade i Vretens kyrka. Edåsa kyrka togs ur bruk och tanken var att även denna skulle rivas. Edåsa och Ljunghems församlingar slogs samman till Edhems församling och Edhems kyrka, nuvarande Vretens kyrka, uppfördes. Namnet Edhem är en kombination av Edåsa och Ljunghem. Visst byggnadsmaterial hämtades från den rivna Ljunghems kyrka. Edåsa kyrka togs på 1930-talet åter i bruk och Edhems kyrka blev församlingskyrka i Ljunghem. Kyrkan bytte 1995 namn till Vretens kyrka i och med att Ljunghems och Edåsa församlingar då slogs samman till Vretens församling. Vretens kyrka byggdes 1872-1873. Arkitekt var Ernst Jacobsson och byggmästare August Hallander. August Hallander tillverkade även inredning. En orgel inköptes 1874. Altartavlan skänktes 1916 av greve Nils Posse, Vreten till minne av hans och hustruns 25-åriga bröllopsdag. Tavlan var målad av Endin Bergström, Lund, efter original av Bloch. Den försågs 1918 med inramning av Axel Lindegren. 1924 tillverkades korets glasmålningar av Stockholms glasmästeri. Nuvarande orgel från Nordfors och Co, Lidköping, inköptes ca 1930. 1955-1958 genomfördes en stor renovering, som syftade till att förminska kyrkorummet. Arkitekt var Anders Ekman, Skövde. I en läktarunderbyggnad i södra korsarmen inreddes ett konfirmandrum (även benämnt "vinterkyrka") och i norra korsarmen sakristia med katafalkrum. I kyrkans västra del inreddes vapenhus. Vidare rengjordes och lagades fasaden, yttertaket, kalkstenstrappor och solbänkar. Nya läktargolv inlades, nya skärmväggar sattes upp mot läktarunderbyggnaderna och några dörrar byttes ur mot nya. Interiören, inklusive bänkar, målades. Färgsättningen gick tidigare i gråtoner. Altare och altartavla sänktes. Elektrisk belysning och värme installerades, enligt ett förslag av verkmästare Henrik Dahlén. Kyrkojorden 1:1, Ljunghems socken. Edhems kyrka / Vretens kyrka År 1872 uppfördes Edhems kyrka ett par hundra meter söder om Vretens egendom. Edhems kyrka ersatte de två kyrkorna i Edåsa och Ljunghem, som då togs ur bruk respektive revs. Edhems kyrka kallas även Vretens kyrka, och är byggd i en nygotisk stil med engelska influenser. Kyrkobyggnaden är ritad av arkitekt var Ernst Jacobsson och uppfördes av Varolabyggmästaren Per August Hallander. Kyrkan har oputsade granitfasader, medan vapenhus och sakristia är utfört i rött tegel, liksom tegeldetaljer såsom fönsteromfattningar och taklist. Genom utformning och materialval är kyrkan ett ovanligt byggnadsverk, något som förstärks av det åttakantiga sidoplacerade tornet. Kyrkan omges av en kyrkogård, som söder om kyrkan används som begravningsplats. Län: Västra Götaland, Kommun: Skövde, Landskap: Västergötland, Socken: Ljunghem , Stift: Skara stift, Församling: Värsås-Varola-Vretens församling Nybyggnadsår: 1872 - 1872 13.926047284381513,58.27572317997943 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000549716 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000549716 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000549716 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
VRETENS KYRKA - Den välbevarade interiören domineras av sin nygotiska inredning och sitt öppna tak med synliga bjälkar. Kyrkans långhus har i väster en läktare. Öster om korsarmarna finns ett fullbrett kor med tresidigt avslutad absid. Korsarmarna i norr respektive söder har var sin läktare samt skärmvägg mot långhuset. Norra korsarmen inrymmer sakristia i öster och katafalkrum i väster. Södra underbyggnaden innehåller konfirmandrum. Långhusets västra del är, sedan 1950-talet avskärmad och inredd till vapenhus. Tornunderdelen i sydväst, där torntrappan mynnar, utgör farstu. LÅNGHUS - Långhuset uppdelas genom mittgång och två tvärgångar. I väster är en läktare med orgelfasad. Över ingången till norra och södra korsarmen är på varje sida en läktare med bröstning liknande västra läktarens. PÅ sydväggen hänger ett epitafium. GOLV - Golvet utgörs av tvärgående, smala granplankor. VÄGG - Väggarna utgörs till största delen av vit slätputs samt i väggarna mot de båda korsarmarna och mot vapenhuset av vit byggplatta. De avgränsas nedtill av en smal, grå list och upptill av en brun list med takets färg. INNERDÖRRAR - Innerdörr mot vapenhus i väster består av en pardörr i svängdörrsmodell. Vardera dörrblad har fyra rektangulära spegelfyllningar. Dörrar mot de båda korsarmarna består av pardörrar . Varje dörrblad har överst ett spetsbågigt fönster samt härunder en rektangulär spegel. Samtliga innerdörrar är gråmålade och sitter i liv med väggen. FÖNSTER - Långhuset har vardera tolv fönster, placerade i två grupper med vardra tre fönster på varje långsida. De är målade i grågrönt och består av vardera fyra lufter. Vardera luft är indelad i smårutor med hjälp av blyspröjsar. De spetsbågiga fönstren sitter i spetsbågiga fönstersmygar med nedåt sluttande fönsterbänkar, putsade och målade som väggarna. TAK - Det öppna taket består av längsgående, mörkt ådringsmålade brädor och synliga takstolar och korslagda takbjälkar med ljusare kantlister. Takstolarna har dekorativa konsoler, som avslutas med snidade akantusornament. KOR - Det stora östkoret är byggt i samma huskropp som långhuset, men är försett med en smalare och lägre, femkantig koravslutning/absid. Mellan kor och absid är en mur med hög och vid spetsbågig öppning. Altaret med altaruppsats är placerad i absiden och altarringen i koret framför altaret. På de korta östra gavelväggarna hänger nummertavlor. Predikstolen är belägen vid korets nordvägg och dopfunten i korets norra del. Koret har på vardera långsida en grågrön, enkel bänk med genombruten rygg. I söder står även ett vitmålat bord i nyrokoko. I koret ligger en matta i grå och gula färger. Mattan är komponerad av K. Åsling och vävd 1959. GOLV - Korgolvet, vilket ligger på en högre nivå än långhusgolvet, består av ett tvärgående, lackade smala granplankor. Innanför altarringen är golvet täckt av grön heltäckningsmatta. Innanför altarringen är golvet ytterligare förhöjt genom tre avsatser. VÄGG - Väggen har samma beläggning som långhusväggen. Absiden i öster, där altaret är placerat, är femkantig. Väggen är här målad i ljusblått. DÖRR - En rektangulär, gråmålad dörr med tre speglar leder till sakristan i söder. Dörren är placerad i en spetsbågig nisch. Överstycket har snidad dekor med ett kors inskrivet i cirkel. FÖNSTER - Koret har ett spetsbågigt fönster i nordöst och ett i sydöst. Fönstren är likadant placerade som korfönstren. De är spröjsade till smårutor med antikglas. I övre delen är fönstren försedda med glasmosaiker. Motivet på båda består av en cirkel, omgiven av tre gula blad. I norra fönstret har cirkeln en inskriven kalk och i det södra ett kors - båda i gula och blå färger. Det sydöstra fönstret är signerat Stockholms glasmästeri 1924. Kortaket har ett kvadratiskt ljusinsläpp/fönster i söder och ett i norr. TAK - Taket utgör en fortsättning på långhustaket. Koravslutningen/absiden har ett kupoltak. FAST INREDNING ALTARE - Träaltaret från 1873 har ekimiterande ådringsmålning. Underredet indelas i fält genom svartådrade pilastrar. På varje fält finns en medaljong med ram och bildmotiv i guld. I kortsidornas och den mellersta av långsidans cirklar är skrivet IHR och i de två övriga är en stege, ett kors samt en klädnad. BÄNKINREDNING - Den öppna bänkinredningen från 1873 består av fyra kvarter, uppdelade genom en bred mittgång samt en tvärgång. De tre främre kvarteren är placerade en bit ifrån ytterväggarna, så att sidogångar bildas. Övriga står mot ytterväggarna. De östra bänkkvarteren innehåller tolv bänkar. De fyra skärmarna i har rektangulära svängda speglar nedtill och genombrutna, spetsbågar upptill. Ryggarna är genombrutna. Gavlar saknas. Mellan varje benpar är en spetsbåge. Bänkarna är målade i grågrön färg, sitsar och bokbräden är ådrade i grönt. Under bänkarna är bänkvärmare. PREDIKSTOL - Predikstolen i nygotik har polygon korg, målad i ekimitation, svart samt engelskt rött.. Varje sida har rikt snidad, genombruten dekor av spetsbågar med trepass, åtskiljda genom svartmålade pilastrar. Korgen har profilerade sarger samt nederst en snidad pärlstavsfris. Den smala foten pryds av svartmålade, korintiska kolonner. Trappan från öster har barriär med samma dekor som korgen. ORGEL - Orgeln är tillverkad ca 1930 av Nordfors och co i Lidköping. Den är placerad vid orgelläktarens norra sida med spelbordet mot väster. På läktaren finns även en ursprunglig nygotisk orgelfasad, målad i grågrönt. Piporna grupperas genom smala pilastrar. Krönet har uppskjutande triangulärt mittparti med skuret trepass. Vid sidorna är skulpterade fialer och utmed kanten snidade kreneleringar. LÄKTARE - Kyrkan har en orgelläktare samt i var och en av korsarmarna en läktare. Södra sidoläktaren benämns "greveläktaren) Sidoläktarna upplyses av vardera tre spetsbågiga fönster. Läktarna vilar på fyrsidiga pilastrar, målade i gråblått och med närmast joniska kapitäl. Orgelläktaren har något utskjutande mittparti. Den grå läktarbröstningen består på samtliga läktare av skrank med genombrutna nygotiska ornament framför en skärm i samma färg. Dekoren utgörs av spetsbågar med trepass ovanför cirklar med inskrivna fyrpass. Spetsbågarna grupperas genom pilastrar. Norra sidoläktaren har tre gradänger och södra fyra stycken. På vardera sidoläktare finns sju gråmålade bänkar av samma typ som i långhuset. Trappa - se torn. SPECIFIKA INVENTARIER ALTARTAVLA - Arkitekt Axel Lindegrens altartavla från 1916 är en oljemålning i nationalromantisk stil. Målningen föreställer Kristus bland knäböjande människor. Den är skänkt av greve Nils Posse. Textbandets inskription lyder: "Kommen till mig i allen som arbeten och ären betungade och jag vill vederqvicka eder. Math Ev 11 c 28 v" Tavlan har en guldfärgad ram. Det rikt snidade överstycket kröns av" IHS", omgivet av växtrankor . ALTARRING - Den femsidiga altarringen består av barriär med målad ekimitation. Barriären är genombruten av spetsbågar och trepass. Knäfallet är, liksom armstödet, stoppat och klätt med gulbrunt tyg. DOPFUNT - Den medeltida dopfunten med uttömningshål har cylindrisk cuppa och en uppåt konande fot. Foten har dekor i form av en kraftig repstav överst samt underst två mindre repstavar, skiljda av ett ristat rutmönster. NUMMERTAVLA - De svarta nummertavlorna har grå, spetsbågade ramar. Ramarna är dekorerade med två korintiska pilastrar vid sidorna, pärlstav nedtill samt fyrpass överst. EPITAFIUM - Ett rikt utsirat epitafium i guld och blått är tillägnat Jakob Reutersvärd, död 1708. Epitafiet stammar från Ljunghems kyrka. ÖVRIGT - I långhuset hänger fyra elektrifierade mässingsljuskronor. VAPENHUS - En dörr i söder leder till tornet. GOLV - Golvet består av tvärgående, lackade brädor. VÄGG - Väggen har vitmålad slätputs. PORT - Porten mot norr är en slät, gråmålad pardörr. Dörren mot farstun i söder är grå med fyra speglar. Från farstun leder en likadan dörr i öster ut. FÖNSTER - Vapenhuset har tre segmentbågade fönster mot väster. Fönstren har i övrigt samma utseende och placering som långhusfönstren. TAK - Taket utgörs av vita, breda, tvärgående brädor. NORRA KORSARMEN - I västra partiet av norra korsarmen är ett före detta katafalkrum med ingång under norra läktaren i långhuset. Öster om detta är sakristian belägen. Ingången hit är belägen i koret. KATAFALKRUM - Härifrån leder trappan upp till läktaren. Här finns i öster två förvaringsutrymmen. I väster är en port, bestående av en grå pardörr med fyra speglar. SAKRISTIA - Sakristians östra del, utbyggd i vinkel öster om korsarmen, utgörs av ett förrum. Utmed sakristians östra vägg står ett litet altare av kalkstensskivor. Här finns även två 1700-talsstolar som delvis är övermålade, men ryggbrickorna har blomstermålningar av Anders Wetterling från Acklinga. GOLV - Golvet i alla utrymmen är gjort av omålade brädor. VÄGG - De vitmålade väggarna är slätputsade i förrum och på sakristians östra vägg. Övriga väggar är av vit byggplatta. PORT/INNERDÖRRAR - Porten, slät masonitfyllning leder via ett vindfång till sakristians förrum. Från vindfånget leder en dörr i väster och en i norr till skåp. Dörr mellan sakristia och förrums sitter i en spetsbågig nisch. Dörren består av en modern, träfärgad dörr med tre speglar och överstycket av glasrutor med blyspröjs. FÖNSTER - Förrummet har i öster två rektangulära, spröjsade fönster i nischer. Sakristian har mot norr ett kvadratiskt, mestadels förbyggt, fönster i en djup nisch och med en sluttande fönsterbräda av kalksten. Fönstren är gråmålade. TAK - Förrummet har ett gulbrunt brädtak, medan sakristian har ett nytt kassettak i två rosa nyanser. SÖDRA KORSARMEN - I södra korsarmen är ett konfirmandrum/kapell med ingång från långhuset, under södra läktaren. KONFIRMANDRUM/KAPELL - Bakom en dörr leder härifrån en trappa till södra läktaren. Golv, tak och väggar är som i långhuset. Golvet är något upphöjt mot öster. Här finns ett altare av kalksten. Kapellet har även fyra vita, enkla bänkar med ryggstöd samt två ljusplåtar. TORN TORNRUM - Våning 1 utgörs av en farstu med torntrappan i väster och port i öster. På golvet ligger omålade brädor. Taket är klätt med grå pärlspånt. Väggen är vitputsad. En spiraltrappa med omålade trappsteg leder till tornvåning 2. Mot norr är en dörr till läktaren. Våningen har putsade väggar, omålat trägolvet och ett grått trätak. En rak trätrappa leder till våning, som har omålat trätak, trägolv, samt vitputsade väggar. Våning 4 - Se våning tre. Här förvaras de två klockorna av vilka lillklockan kommer från Ljunghems kyrka och storklockan från Edåsa.
Murverk - Natursten, granit, Murverk - Natursten