Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML (1996-06-14)
Sadeltak, Ej utrett, Pulpettak, Motfallstak, Ej utrett, Sadeltak - Med valmad spets
Sten, Puts, Plattor och skivor, Ej utrett, Trä - Träpanel, stående, Puts - Stänk- och sprutputs
Församling: Borås Gustav Adolfs församling
BYGGNADSKOMPLEXET S:t Sigfrids krematorium har en tydlig och tidstypisk modernistisk, stram, enkel och sluten prägel. Byggnadens fasader har vita och odekorerade ytor med rundade former i hörn och takfall klädda med kopparplåt. Krematoriet innesluter fyra kapell i sina två vinkelställda byggnadskroppar: Uppståndelsens-, Hoppets-, Minnets- och Evighetens kapell, nämnda i storleksordning, som alla får en separat beskrivning av interiör och exteriör. I sydöst finns en tillbyggnad dit själva krematoriet och dit hörande lokaler är inrymda. En övergripande beskrivning av krematoriet ges nedan. Den sydöstra fasaden har inte studerats på grund av otillgänglighet. Krematoriet är byggt i vinkel i en backe med suterrängvåning. Nord-sydlinjen skär diagonalt genom byggnadens flacka v-form, med söder i spetsen. Den sydöstra längan ligger på den nedre marknivån och är en låg och lång byggnadsdel med en arkad av stenpelare längs fasaden åt gården och det högre Hoppets kapell placerat längst ut i öster. Den sydvästra längan är byggd i suterräng med två våningar åt gården i norr. Entrén till Minnets kapell är på bottenplan åt norr i vinkeln. Intill kapellet löper en stentrappa upp längs sydöstfasaden i en schaktliknande, taktäckt passage till en stor loggia med fyrkantiga pelare åt sydväst. Åt sydöst finns en dörr ut till en taklös terrass över krematoriedelen. I väst sträcker sig ett väntrum till Uppståndelsens kapell med ett helt glasat hörn ända ut till yttersta arkaden. I loggians norra hörn finns på långsidan entré till kontor och Evighetens kapell. Längst i väster är det karaktärsdanande, höga Uppståndelsens kapell beläget. Detta kapell har ett accentuerat entréparti på övre plan och en rundad fasad åt parkeringen och gården. Väggen är sluten med undantag av rader av små fönster i bottenvåningen. Detta största och tydligast urskiljbara kapell signalerar hela byggnadens sakrala roll med ett smalt klocktorn på taket i liv med den nordvästra fasaden. På de stensatta ytorna i arkaden och loggian läggs kransar. Hörnens runda former kommer igen i de sekundära ytterdörrarnas överstycken. FASAD - Fasaderna är huvudsakligen putsade och vitfärgade. Uppståndelsens kapell är stänkputsat med Serporoc 1989 och målades då, liksom övriga fasader, med kc-färg som dock kritar. Fasaden kragar något utanför sockeln åt nordväst. Möjligen har betongskivor anbringats senare inför ny putsning, då putsproblemen varit återkommande. Sydöstfasaden åt loggian är klädd med träpanel. Krematoriedelen åt sydöst har naturstensfasader och andra är klädda med skivor av Fjäråsgnejs. Lanna grågröna kalksten eller likvärdigt valdes till trappor, socklar i trapplan och förstugor. FÖNSTER - Byggnadskomplexet har en interiörstyrd fönsterplacering i huvudsak. Uppståndelsens kapell har fönster på bottenvåningen på sin rundade fasad är av dekorativ art. De ursprungliga fönsterbågarna tycks vara en gracil, ospröjsad, målad båge av metall. Vissa fönsterbågar har bytts ut till något tjockare aluminiumbågar. Somliga fönster har lackade eksnickerier. PORTAR - De ursprungliga huvudentréportarna till de olika kapellen är stora, glasade pardörrar med gracilt ramverk i metall, utvändigt beklädda med smala, lackade, möjligen något mörkbetsade, träspjälor som profilhyvlats med ett rundat veck på mitten och smala "vingar" som inte når ända upp och ner. På träramen sitter små liksidiga kors av metall. Ursprungsportarna är bevarade överallt utom till Minnets kapell där de ersatts av en sentida aluminiumport med likadana sidofönster. In till sekundära biutrymmen finns ursprungliga dörrar i form av ett dörrblad med rakt överstycke och rundade hörn. Dörrbladet har en stor mittfyllning med smal, vertikal panel, somliga med ett litet fönster med rundade hörn. Ovan dessa dörrar står det med små metallbokstäver vart dörren leder. TAK - Alla tak är av kopparplåt i skivtäckning med förskjuten hakfals, som går mer eller mindre i liv med de vita kapellfasaderna. UPPSTÅNDELSENS KAPELL FASAD - Kapellets vitputsade fasader har rundade hörn åt sydväst och en helt rundad, absidformad vägg åt nordöst. Fasaden har röda fällningar på sydvästfasaden. Sockeln består av naturstensblock på högkant med oregelbunden överkant med rundade former. Mellan dem och fasaden löper ett slätputsat cementparti, något indraget från stenarna. PORT - Entrépartiet vetter åt sydväst och håller på att byggas om just nu. Från fasaden skjuter två murar ut och mellan dem står två kantiga pelare, på vilka ett nytt pulpettak håller på att läggas. Taket skall kopparkläs. Det ursprungliga, uppåtvinklade taket hade vattenavrinningsproblem. Väggar och pelare är av betong och exklusivt och särpräglat klädda klädd med smala, sandfärgade marmorstavar, vilket återkommer i golvet interiört. Tre dubbla, ursprungliga dörrpartier (beskrivna ovan), omgivna av smala, marmorstavsklädda fasadytor, är långt indragna från ytterfasaden så att även ett inre plant tak bildas. Entrén kommer att få en dubbel dörr med stora glasrutor i kopparomfattning mellan de yttre pelarna och heltäckande glasrutor i kopparbågar på sidorna. Ett kapprum anordnas i utrymmet som skapas med denna nya yttervägg. FÖNSTER - Kapellet är mycket slutet utom på bottenplan i den rundade fasaden åt nordöst, där tre rader med vardera 12 små, kvadratiska, fasta fönster i ljusblå metallbågar och fönsterbleck av koppar skapar ett galler. På var sida om koret i nordöst sitter ett smalt, högt fönster med sju rektangulära rutor åtskilda av vita smala spröjsar av trä. Till läktaren i sydväst är likadana med tre rutor. Längs med trappan vid samma fasad sitter också fönster i ljusblå metallbågar in till vaktmästarutrymmet. I den lägre byggnadsvolymen åt söder finns på nordöstsidan ett mycket litet rundbågat fönster in till ett bönerum och perspektivfönster med lackade träbågar. TAK - Flackt sadeltak med rundning över koret i nordöst. En bred sarg av takplåt sträcker sig ned på fasaden som saknar hängrännor. Det har i liv med nordvästra fasaden ett högt och smalt, putsat klocktorn med ett kraftigt stenkors på. Två klockor hänger i lodrät linje med öppningar åt sydöst och nordväst i utåt vidgade nischer. Tornet kröns av ett sadeltak med oärgad kopparplåt. EVIGHETENS KAPELL Evighetens kapell är det minsta kapellet och är beläget i den sydvästliga suterrängbyggnaden med loggia, som ansluter till Uppståndelsens kapell i väster. Evighetens kapell vetter åt loggian. Det är inte ett gravkapell i egentlig bemärkelse utan inrymmer minnesböckerna över gravsatta i minneslunden intill och benämns som meditationskapell. I övrigt innehåller byggnaden kontor och väntrum till Uppståndelsens kapell i övre våningen samt bisättningsutrymmen och Minnets kapell i den nedre suterrängvåningen, vilket beskrivs separat. Nedan beskrivs loggian och byggnadens sydvästra fasad. Vid trappan ned längs sydöstfasaden till Minnets kapell står en kantig stenpelare angjord i sydöstra väggen, som har en mjukt svängt handledare av trä i trapploppet. Längs takfoten över trappan sitter fem smala höga fönster. I fasaden i sydöst finns en dörr av stående glesa brädor med runt metalltryck, som leder ut till en taklös terrass. Tre rader med vardera fem parallella, fyrkantiga pelare bär upp ett motfallstak, klätt med ohyvlade bräder undertill. Pelarna är klädda med gultonade stenskivor med snäckliknande marmorflisor i. Taket bryter i linje med väggarna och pelarraden i mitten, där en mur från 1970 löper mellan pelarna. Från östra gavelväggen går en mur täckt med stenskivor ut till yttersta arkaden. Golvet innanför muren är belagt med rektangulära stenplattor och utanför med oregelbundna stenar. FASAD - Fasaden i loggian på sydvästsidan är av stående, omålad träpanel åt väster, som markerar kontorsfasaden och entrén. Södra sidan tillhör Minnets kapell, se nedan. FÖNSTER - Västra delen av sydvästra fasaden har mycket stora fönster till väntrummet, med gultonade spegelglas över hörnan mot loggian som reflekterar den omgivande naturen. Söder om porten sitter fyra höga, smala fönster i lackade träramar. PORT - Kapellet saknar exteriör port, men entrén från loggian är av glesa, stående brädor med glas bakom och metallring som tryck, likadan som åt altanen. TAK - Gemensamt motfallstak över Minnets och Evighetens kapell, där ett längre takfall täcker byggnaden i norr och ett kortare täcker loggian i söder. Takplåten går ned över fasaden med en smal sarg. MINNETS KAPELL Minnets kapell ligger i suterrängvåningen åt gården i nordöst. Entrén till Minnets kapell leder även till krematoriet och bisättningsutrymmena i samma byggnad. Dess övre våningsplan innehåller även Evighetens kapell och ansluter till Uppståndelsens kapell i väst. Längs sydöstra fasaden löper en trappa upp till loggian. Nedan beskrivs hela nordöstra fasaden. FASAD - Nordöstra fasadens nedre våningen är indragen och har gultonad stenfasad av gnejs i stora skivor. Den övre våningens fasad är putsad och färgad vit. Trappans östra vägg är av likadan sten medan västväggen har slät cementyta nedtill och är putsad upptill och fortsätter med ett rundat hörn åt sydväst, under loggian. I den putsade fasaden är ett glaskors in till Minnets kapell, inmurat i fasaden. FÖNSTER - Åt nordöst sitter i undervåningens överkant på rad liggande rektangulära tvåluftsfönster i blå metallbågar Övervåningen har perspektivfönster i mörkbruna betsade eksnickerier. I kapellfasaden åt sydväst finns ett stort kors med blyspröjsar inmurat åt loggian i en grund fönsternisch med rundade kanter. PORT - Recent entréport av ljust blågrå aluminium med smala stående rutor och tre överljus. Två dörrar till biutrymmen med stående träpanel i blåmålade poster. TAK - Byggnaden har ett motfallstak, där ett längre takfall täcker byggnaden och ett kortare täcker arkaden i sydväst. Takplåten går ned över fasaden med en smal sarg åt nordost och en bred åt sydost. HOPPETS KAPELL I den sydöstra byggnadslängan på den lägre marknivån inryms lokaler i anslutning till krematoriet och utrymmen för kyrkogårdspersonalen. Utmed fasaden löper en arkad i vilken begravningskransar ställs ut. Denna byggnad ansluter i öster till det högre Hoppets kapell. Sydöstra sidan är ej studerad på grund av otillgänglighet. FASAD - Hörnen är rundade åt sydväst och väggen indragen lodrätt ungefär på mitten. Arkadens tak vilar på sex fyrkantiga pelare med likadan sten, gnejs, i fyra skift som på Minnets kapell. I hörnan mot Hoppets kapell finns en utbyggnad från 2001 av glas med smala stående spjälor likt dörrarna. Sockeln är av betong på kapellet, men saknas i arkaden. FÖNSTER - Ett runt fönster åt sydväst. Höga smala fönster åt nordost vid takfoten. Enligt ritningar skall sydöstra fasaden ha flera fönster på rad. PORT - Hoppets kapell har en mycket djup segmentbågsformad nisch i väster på nordvästfasaden, med ett tympanon med en monokrom stengodsrelief föreställande ett kors omgivet av fåglar och blommor av Tyra Lundgren. Pardörren är likadan som portarna till Uppståndelsens kapell, med metallramverk och stora glasade partier med smala träribbor. I portalens sidor sitter en dörr på var sida till biutrymmen, köruppgång åt söder och väntrum till vänster. Likt övriga mindre dörrar har dörrbladen rundade hörn i överkant, smal ribbpanel, fönster och metallbokstäver över. TAK - Pulpettak över kapellet med fall ned åt nordöst och rundade hörn åt söder och väster. Ett grunt taksprång med takplåten utvikt längs dess kant, fungerar som ett avrinningsbleck för regn, då hängrännor saknas. Undertill har taksprånget en räfflad yta, troligen av betong. Den lägre byggnadsdelen har ett flackt sadeltak med plåtskorsten i östra takfallet.
Murverk, Murverk, Murverk - Lättbetong, Ej utrett
HELA BYGGNADSKOMPLEXET Svenska eldbegängelseförening i Borås hade redan under 1920-talet diskuterat att låta uppföra ett krematorium i Borås. Det skulle betjäna övriga Västergötland då endast ett krematorium fanns i Göteborg. 1930 uppdrog kyrkorådet åt stadsarkitekt Harald Ericson att ta fram förslag till nybyggnad av krematorium med kapell på en ny griftegård. 1938 utlystes en arkitekttävling där Gustaf Birsch-Lindgren, Knut Nordenskjöld och Harald Ericson deltog. Ericsons vinnande förslag motiverades med att "byggnadens yttre såväl som inre planläggning kan betecknas såsom anmärkningsvärt god i sin sakliga konstruktion och väl avvägda proportionering. De estetiska möjligheterna (...) hava väl tillvaratagits och utnyttjats" (Knut Jeanson). Byggnadsstyrelsen invände mot garage, matsal och andra ekonomiutrymmen. Praktiska skäl för att bygga sådant ansåg de saknades, det skulle bara öka kostnaden. Efter klarläggande om den kommande personalens behov kunde de godkännas. Krematoriet med sina tre kapell började uppföras 1941 och invigdes 1944. Arkitekten styrde utformningen även i detaljerna och var drivande bakom anlitandet av de konstnärer som kom att skapa utsmyckningarna till byggnadens interiör. Tyra Lundgren gjorde stengodsreliefer till tympanon över entrén till Hoppets kapell och väntrummet till Uppståndelsens kapell. Bror Hjorth svarade för den konstnärliga utsmyckningen i Uppståndelsens kapell med krucifix och kalkstensreliefer på väggarna intill koret. Professor Sven Erixon utförde en kartong till en gobeläng i Hoppets kapell, som vävdes av Barbro Nilsson. Snabbt blev Hjorths Kristusbild hett omdebatterad. Tillstånd för denna hade inte sökts hos Kungliga Byggnadsstyrelsen eftersom man ville bli klar till invigningen. Men det var inte huvudanledningen. Kyrkorådet fann den inte tilltalande och stämmande till andakt. Avbildningen stämde inte med de föreställningar de bildat sig om Honom, "som han tecknats för dem av evangelierna". Man ville avlägsna skulpturen från korset och möjligen sätta den på en vägg i stället. Stilen ansågs bondsk och fylligare än traditionellt. Prosten ansåg däremot att ingen vet hur Han såg ut och att var tid har sitt uttrycksmedel. Arkitekt Ericson menade att korset ensamt inte var nog och att ett avlägsnande skulle bryta sönder utsmyckningens helhet. Diskussionen övergick till en nationell debatt om konstnärers rättslöshet. Kristusbilden togs ned på prov i ett år 1947, men saken var ännu inte avgjord i augusti 1949. Skulpturen är alltjämt kvar på sin plats. Tidigt uppstod putsproblem, främst på den rundade fasaden på Uppståndelsens kapell och Hoppets kapell, som fick invändiga fuktskador. Den senares sydfasad var ouppvärmd och man försökte lösa problemen med en värmeslinga och spritputs 1952. Läckage från loggian i söder ner till Minnets kapell gav fuktproblem invändigt i bisättningsavdelningen. Stenläggningen av gnejshällar från Fjärås i cement lades om med ny asfaltpapp under. Problemen återkom dock genast och man diskuterade att bygga in hela loggian/terrassen med glasväggar och tak. Arkitekt Ericson föreslog istället att byta hällarna till Gusta kalksten och lägga dem i tätare, hårdare cementbruk. 1954 byggdes ett skärmtak över loggians yttre del. En garagetillbyggnad hade gjorts året innan till krematoriedelen i sydöst. Putsen fortsatte att ställa till problem, främst på Uppståndelsens och Hoppets kapell. En undersökning om puts- och taktäckningsskadorna gjordes 1961 av Chalmers. Putsen på Hoppets kapell hade släppt på flera ställen och hade grova sprickor, bompartier och krackeleringar. De senare berodde på att putsen torkat för fort. Rasrisk förelåg på flera ställen. Man valde 1962 mellan ta ner putsen antingen i sin helhet på skadade områden eller endast där rasrisk fanns. Vilket som valdes är inte utrett här. Kalkcementbruk användes och hela rundningen sprutades förmodligen om. Plåttaket var rostigt och man lade koppar på taken, så som det var tänkt från början. 1962 byggdes också krematoriet till i söder med en låg huskropp åt sydöst, dit incineratoravdelningen förlades. Den hade tidigare legat under Uppståndelsens kapell och störde jordfästningar där. En fristående skorsten uppfördes i en grandunge 8-9 meter från fasaden. Klocktornet reparerades och fick nya maskindelar och wires. 1969-70 skedde en ombyggnad av väntrummet till Uppståndelsens kapell med entré från loggian, varvid Tyra Lundgrens väggrelief flyttades. Ny marmorbeklädnad gjordes vid entrén. Östra delen av den utvändiga terrassen i sydöst asfalterades och fick murar. Loggians tak belades med kopparplåt. Bisättningsavdelningen byggdes om. Evighetens kapellet fungerade ursprungligen som urnutlämningsrum men fick efter ombyggnaden inrymma minnesboken över dem som placerats i griftegårdens minneslund. Det benämns idag som ett meditationskapell. Längs den låga byggnadskroppen mellan Hoppets och Minnets kapell konstruerades en arkad. Befintlig fasad behölls. 1989 putsades Uppståndelsekapellets västra fasad och övriga fasader målades. 1994 byttes balken till stora klockan och 1998 byttes övre klockaxeln och tornet målades och impregnerades. 1996-97 byggdes krematoriedelen åter om och till, samt fick en ny ugn. Vinden isolerades 1998. 2001 fick Hoppets kapell en glasad utbyggnad med kapprum åt arkaden i sydväst och en ny läktartrappa. 2002 byggdes entrén till Uppståndelsens kapell om med ny takform och inglasning. Lokalen där EVIGHETENS KAPELL är idag fungerade ursprungligen som urnutlämningsrum men fick efter en ombyggnad 1969 inrymma minnesboken över dem som placerats i griftegårdens minneslund. MINNETS KAPELL skall ursprungligen ha haft vitputsade väggar. Dagens tegelbeklädnad har troligen tillkommit i samband med en renovering i samband med fuktskador 1953 eller 1962. Sannolikt är ej heller taket ursprungligt, utan tillkom vid något av nämna år. I övrigt se Uppståndelsens kapell ovan. Arkaden på HOPPETS KAPELL tillkom 1969-1970 och kapprummet byggdes till 2001.
UPPSTÅNDELSENS KAPELL, det största av kapellen, har ett högt rum med rektangulär planform, svagt rundat kor i nordost och entré med fullbred läktare över entrén i sydväst. Koret flankeras av takhöga, tornliknande murar, kallade pyloner. Fornegyptiska tempelportaler hade sådana torn med inåtlutande sidor och platt tak, och kapellets högresta, strama och slutna steninteriör med flacka trappor i koret ger en tempelatmosfär. Rummet har dolda fönsterpartier som ger ett indirekt ljus över altaret. Taket lutar ned något mot sydväst. Kapellet är tidstypiskt färgsatt med vitputsade väggar och detaljer i blonda, diskreta naturfärger. Den konstnärliga utsmyckningen av Bror Hjorth är ursprunglig. Alla inredningsdetaljer och armatur är ritade av arkitekten. Kapellet är i skrivande stund under ombyggnad och renovering. Intill det södra trapphuset finns en nyupptagen dörröppning som skall leda in till en ny, inbyggd entré till kapellets väntrum. LÅNGHUS - Läktaren är en träpanelklädd konstruktion runt entrén med inbyggda trapphus i hörnen med dörrar åt nordöst. I den sydöstra väggen finns tre öppningar in till väntrum, bisättningsrum och sakristia. Längs långsidorna finns en rad med armaturer som ger ett avskärmat väggljus. I mittgångens fond finns en kisthiss i ett rektangulärt schakt framför koret med en ram av stenkvadrar. GOLV - Kvadratiska kalkstensplattor. Enkel, låg golvlist av kalksten med rundad överkant. Runt kisthissen finns en cirka en meter bred yta av smala, ljusa marmorstavar i liv med det övriga golvet. VÄGG - Väggarna är spritputsade, vitkalkade och övergår mot taket i en mjuk rundning utan markering. Långsidans väggar vidgas till rektangulära, smala, takhöga nischer med fönster vid pylonerna. Utmed långsidorna finns tre rektangulära öppningar per sida med vitmålade trägaller framför värmeradiatorer. PORT - Under hela läktarens bredd finns tre stora portar som avskiljs genom lisener klädda med stenplattor. Varje port har två glasade dörrblad med ramstycken av gråmålad metall. Invändigt är ramverket beklätt med lackat trä. Glasrutorna är utvändigt försedda med vertikala spjälor av lackat trä. INNERDÖRRAR - Dörrarna till biutrymmena i sydöst täcks av stående, lackad furupanel och har rakt överstycke och rundade hörn, likt de djupa nischer de sitter i. Sakristians dörr i väggnischen intill koret är lik de övriga men utan rundade hörn. Dörrarna till läktare, toalett och elcentral har enkla dörrblad med stående träpanel likt den vägg de sitter i. FÖNSTER - De högt placerade vertikala fönsterraderna vid pylonerna har fyra ovanför varandra sittande rektangulära fönster. Innanför fönstren finns ett plastgaller med buteljglasmönster. Karmarna är av trä, bågarna antagligen i lättmetall, allt är vitmålat och sannolikt ursprungligt. TAK - Det svagt tunnvälvda taket över långhuset är lägre i sydväst än vid övergången till koret i nordöst, där taket skjuter fram som ett "skärmtak", en tunga, med en mjukt bågformig avslutning en bit in mot koret. Detta takutsprång avskärmar den dolda fönsteröppning som finns i taket ovan och ger ett indirekt ljus över koret. Taket är putsat och vitkalkat. KOR - Koret definieras här som den del av kapellet som börjar vid pylonernas främre kant. Pylonerna ger en smalare öppning till koret och mellan dem är flacka gradänger. Golvet avslutas med en rundning cirka en halv meter från absidväggen så att ett "dike" bildas. Längs detta står en rad med halvmeterhöga ljushållare av rostfritt stål. Mellan korväggen och altaret i mitten av korgolvet finns ett högt krucifix. I pylonerna finns en spiraltrappa respektive trappa ned till sakristian och dörrar åt nordöst. GOLV - Korgolvet är stegvis förhöjt mot nordost med fem rundade, låga gradänger med orgelbundna kalkstensplattor. Fogarna är prickiga av inmurade mosaikbitar, sannolikt av vit marmor. Den andra och tredje gradängen skjuter i linje med rummets mitt ut i ett rakt avslutat podium på vilket altaret står med två knäfallspallar av kalksten framför, med lutande, utkragande stoppning med gråbeige tyg. VÄGG - Absidväggen är putsad likt långhuset. Pylonerna är klädda med gråvita, rektangulära kalkstensplattor men väggen in mot koret är klädd med vitmålade treetexskivor. Mot altaret och långhuset har de i huvudhöjd inmurade, figurativa reliefer i samma slags sten. Motiven på den norra är en gående kvinna och Jesus hjälparen. På den södra syns en man som sträcker armarna mot skyn och en ängel som tar emot en döende. Tillsammans ska de symbolisera alla som söker Jesus. Under relieferna mot långhuset finns de psalmverser inhuggna som bilderna anspelar på. Figurerna påminner om en moderniserad variant av assyrisk eller egyptisk reliefkonst, harmonierande med pylonernas ursprung. FÖNSTER - Ovanför det rundade "skärmtaket" över koret finns ett takfönster i långhustaket med en rektangulär fönsterrad med tio stora rutor, där en luft är öppningsbar. TAK - Vitputsat plant tak, högre än långhusets, med en rundad övergång till absidväggen. FAST INREDNING ALTARE - Fristående altare av kalksten med tunn, rektangulär altarskiva som vilar på två kraftiga ben som vidgas nedåt och lutar i fram- och bakkant. Benens fronter är profilerade. Altaret har en fint räfflad yta. ALTARPRYDNAD - Ett fem meter högt, omålat träkors som är försett med en målad träskulptur, föreställande den korsfäste Jesus, som på detta krucifix är i betydligt mindre skala än brukligt. BÄNKINREDNING - Två kvarter med lösa stolar som står placerade i rader riktade snett mot koret. De brunbetsade, ursprungliga trästolarna har stoppad dyna med brunt tyg. I ryggen finns en bokhållare av trä. ORGEL - Liten orgel med fasad av lackat trä. Spelbordet är inlemmat i orgelhuset. LÄKTARE - Läktaren omger entrén med trapphus på sidorna och mellan dem är en utskjutande del med rundade hörn, ungefär lika hög som entrépartiet, vilande på fyra kantiga pelare klädda med grå kalkstensplattor. Läktarbröstningens nedre del och hörn består av stående furupanel och den övre av ett "staket" i två etager av smala träribbor, som upptill avslutas i ett konkavt vågmönster. Staketets höjd skymmer orgeln. Golvet har kvadratiska, stenliknande plattor. Mot sydvästväggen finns inbyggda, panelklädda förråd som inramar en nisch i mitten av läktaren, i vilken orgeln är placerad. Nischens golv är upphöjt med två gradänger. Läktaren får ljus genom två rektangulära, vertikala fönsterband i nordväst- respektive sydost, lika dem i långhuset. VAPENHUS/väntrum - Rummet ligger sydost om kapellet, har vinklad planform och nås ursprungligen utifrån. I det norra hörnet finns en liten vestibul med toaletter och ursprungliga, enkla träbänkar med sitsar och väggfasta ryggstöd med svart galon. Mitt i rummet finns ursprungligt möblemang med ett runt bord med putsad kalkstensskiva och tillhörande trästolar med dynor med svart galon. GOLV - Rektangulära kalkstensplattor. I vestibulen kvadratiska, gråvita klinkers. VÄGG - Glasade väggar åt söder. Väggarna som inramar vestibulen i norra hörnet är beklädda med rektangulära, grå stenplattor. Hörnet markeras av en pilaster med rektangulära, ljusa stenplattor. I mötet med väggen är kanterna fasade. Väggen åt nordost är klädd med smala, horisontella, gråvita stenstavar. All sten är av sedimentär bergart. På väggen sitter ett 2 x 2,3 meter stort keramikkonstverk benämnt "Livets rikedom" av Tyra Lundgren. Det består av 35 olika stora, sammanfogade stycken som murats in i väggen, föreställande en polykrom massa av blommor och fåglar. PORT - Dörren i nordväst är av brunlackad teak med två glasade fyllningar. Dörrens överstycke är sluttande utefter takvinkeln. Ringformat trycke in- och utvändigt. INNERDÖRRAR - Vestibuldörren har ett enkelt dörrblad, med rakt överstycke, av lackat trä och ett ursprungligt dörrtycke av metall. TAK - Motfallstak klätt med träpanel. SAKRISTIA - Sakristia med rektangulär planform. Nordvästra delen av rummet är avdelad som bönerum med en hög, smal läspulpet av svart marmor mot den nordöstra väggen. I sakristian finns fönster i den nordöstra väggen och en inbyggd, ursprunglig garderob i den sydvästra väggen med dörrar av lackad furu. GOLV - Stavparkett av ek, sannolikt original. Liten, enkel golvlist i samma material. I bönerumsdelen finns ett golv av kalkstensplattor med orgelbundna former. INNERDÖRRAR - Dörrar till kontoret i sydöst, koret i nordväst och en vestibul till långhuset i sydväst med enkla dörrblad av gabon och rakt överstycke. Dörrbladen har en stor, grund, rektangulär fyllning med rundade hörn. Enkla trycken med handtag av trä. Enkla, oprofilerade foder av gabon med rundade hörn . FÖNSTER - Två kvadratiska tvåglasfönster, något indragna i väggen i kvadratiska fönstersmygar. Tjock fönsterbänk av kalksten. Fönsterbågen är av lackat trä och hängd i nederkant. Öppningsvred i metall på bägge sidor. I bönerummet finns ett litet rundbågigt fönster i en dito smyg med fasad nederdel. Ospröjsat ytterfönster samt betongglasliknande innerfönster med frostat mönster i form av en duva omgiven av strålar. TAK - Plant, putsat tak som är målat vitt. EVIGHETENS KAPELL är ett litet, fönsterlöst rum samt ett väntrum utanför. När någon träder in i kapellet sätts automatiskt ljus och lugn musik på. LÅNGHUS & KOR - Kapellet har rektangulär planform. Ingången sker genom en djup väggnisch i nordväst med tunnvälvt tak. I nordost finns en svagt rundad "korvägg". Taket skjuter fram som en "skärm" över altaret för att ge indirekt ljus över den rundade kordelen. Cirka två meter framför denna står ett högt altare fritt placerat i rummets centralaxel. På altarets bägge kortsidor står höga golvljusstakar av rostfritt stål. Utmed långsidorna står lösa stolar. Både ljusstakar och stolar är lika dem i Uppståndelsens kapell och formgivna av arkitekten. GOLV - Rektangulära kalkstensplattor med svagt räfflad yta. Cirka 1,5 meter runtom altaret finns en rektangulär golvyta med rundade hörn av orgelbundna, stora, vitgrå marmorplattor med grå fog i liv med kalkstensgolvet. Invid den nordöstra, rundade väggen finns ett golvdike nedsänkt cirka 0,5 meter. Enkel golvlist i grå kalksten. VÄGG - Slätputsade väggar med orgelbunden yta som målats vita. I entrésmygens nordostvägg finns en rektangulär väggnisch med rundade hörn som inuti är klädd med grå marmorskivor. PORT - Entrédörren till kapellet har ett dörrblad med rakt överstycke. In mot kapellet är dörrbladet beklätt med stående, smal furupanel, mot väntrummet med rektangulära, vita marmorplattor. Fästbultarna till plattorna är av gulmetall liksom dörrtrycken som har formen av en hästsko. FÖNSTER - Saknas. Ovan altaret fanns ett fönster åt sydväst som innan det sattes igen 1969 gav indirekt ljus från en taklanternin. Fönsterbågen av lackat trä är smal, rektangulär och liggande. TAK - Något lutande, lägre i sydväst och högre i nordost, där taket inte ansluter ända fram till "korväggen" . Taket avslutas här med en svagt rundad nedböjning. Ovan detta finns ett högre tak som ansluter till nordostväggen. FAST INREDNING ALTARE - Rektangulärt, fristående, golvfast altare av vitgrå marmor/kalkstensplattor. VAPENHUS/väntrum - Rum med rektangulär planform. Entré till kapellet åt sydöst, utgång till korridor åt nordväst. GOLV - Grå, rektangulära kalkstensplattor. VÄGG - Slätputsade, vitmålade väggar. FÖNSTER - Fyra rektangulära fönsteröppningar med rakt överstycke åt sydväst. Breda fönsterkarmar av lackat trä i vilka de ospröjsade rutorna sitter fästa. Karmarna sitter något indragna i fönsternischerna som har en fönsterbänk av lackat trä. PORT - Entréparti åt nordväst med en dörr som sitter mellan två uppglasade sidopartier. Sidoväggarna och dörrbladet har samma utformning med ramverk i vitmålad metall och två uppglasade, rektangulära "fyllningar" med en horisontell "spröjs" i mitten. Dörrtrycken av metall. INNERDÖRRAR - En dörr åt nordväst, lik dem i Uppståndelsens kapells sakristia. TAK - Plant, putsat tak som är målat vitt. MINNETS KAPELL rymmer cirka 20 personer och är beläget i bisättningsavdelningen i krematoriets suterrängvåning. LÅNGHUS & KOR - Kapellet består av ett rum med högt i tak. Rummet har ett stort, korsformat fönster åt sydväst, ovan den väggfasta altarskivan. Utmed väggarna står rader av fristående stolar lika dem i Uppståndelsens kapell. Ingång sker från en korridor i nordväst. Ett litet förråd finns i väggen i sydost. På varje långsida finns tre armaturer, ritade av arkitekten, bestående av ett vertikalt lysrör som inramas av två vinklade sidostycken av mässing. GOLV - Grå, rektangulära kalkstensplattor. Ungefär i mitten av golvet finns ett rektangulärt golvparti där triangulära plattor av mörkare och ljusare kalksten är lagda i mönster som bildar pilar som pekar fram mot altaret. VÄGG - Väggarna är klädda med gult, något flammigt, håltegel som är murat ömsom parvis liggande, ömsom stående parvis. Detta mönster är dock något oregelbundet med avvikelser. PORT - Kapellets entrédörr består av en inåtgående pardörr med rakt överstycke vars dörrblad av gabon är likt dem i sakristian invid Uppståndelsens kapell. INNERDÖRRAR - Kort, liten dörr med spetsbågigt överstycke som sitter i liv med väggen. Dörren är av lackat trä och har ett ramverk som är likt en korsspröjs. De fyra rektangulära öppningarna är försedda med träspaljéfyllning. Dörren som sitter nära "koret" på den sydöstra långsidan leder in till ett litet förvaringsutrymme. FÖNSTER - Högt uppe i "korväggen" åt sydväst finns ett korsformat, stort fönster. Fönsterbågen, i lackat trä, sitter indragen i en vidgad, vitputsad fönsternisch som kragar ut något från vägglivet. Fönsterglaset är frostat. I den nordöstra väggen finns ett rektangulärt, liggande fönster med recent fönsterbåge i lättmetall som är målad vitgrön. Fönsternischen avskärmas genom en spaljé av lackat trä. TAK - Sannolikt recent tredingstak med branta sidopartier som inte ansluter helt till väggen. Taket är av omålad furupanel. FAST INREDNING ALTARE - Väggfast, enkel altarskiva av svart marmor som vilar på enkla konsoler av metall. HOPPETS KAPELL är för medelstora begravningar. Innanför entrén i nordväst är det väntrum samt toalett åt norr och åt väster ett inglasat kapprum. LÅNGHUS & KOR - Kapellet har ektangulär planform och högt i tak. Rummet ger ett ljust och mjukt intryck genom att rummets hörn är mjukt rundade. Den väggfasta altarskivan sitter nära det södra hörnet på den sydöstra väggen. I det södra hörnet hänger en liten, enkel, rundbågig psalmnummertavla. I kapellet finns en betoning på den sydvästra sidan av rummet där altare, kistuppställning och entréparti är längs en linje. Den sydvästra väggen är avvikande stenklädd till halva höjden och här finns dörrar, dels in till krematoriet i väster och dels till en sakristia i söder vid altaret. Ingången utifrån sker mittemot altaret genom ett brett glasat entréparti nära det västra hörnet i den nordvästra kortsidan. Utmed taket finns mitt på denna vägg är en långsträckt, rektangulär, spjälförsedd öppning i liv med väggen, som döljer en körläktare. En dörr finns i norr till väntrummet och mellan dörrarna vid golvet en rektangulär väggnisch för en radiator med spjälor likt dem ovan av lackade, smala träribbor. Högt upp på den nordöstra långsidan finns sju fönster, vars nischer är riktade mot altaret och ger ett nästan osynligt ljusinsläpp fram emot den sydöstra delen av rummet. Under fönsterraden finns en rad med väggfast armatur av en "låda" av metall som är fästad på en tunn arm av metall. Ljuslådan, framtill försedd med frostat glas, är riktad mot altaret. GOLV - Grå, kvadratiska, räfflade kalkstensplattor. Enkel, oprofilerad golvlist av samma material. Framför altaret, i linje med entrédörren, finns en rektangulär markering i liv med övriga golvet där kistan skall placeras vid begravningsceremonien. Ytan består av en bred "ram" av smala marmorskivor. I detta vita golvparti finns infogade, liksidiga kors av grå kalksten. Mitten, där kistan skall stå, är av rektangulära, polerade, kalkstensplattor. VÄGG - Kapellet har främst slätputsade väggar som målats vita. Under fönstren i den nordöstra väggen finns vitmålade, tunna metallister som inramar rektangulära fält som är målade vita likt väggen i övrigt. Mellan de två dörröppningarna i den sydvästra väggen, är väggytan under listen beklädd med rektangulära plattor av vitgrå marmor. Varje platta, förutom i det nedersta skiftet, är prydda med stora kopparbultar, vars skallar är dekorerade med ett försänkt, liksidigt kors. Dessa skall vid begravningar kunna bytas ut mot krokar för upphängning av kransar. PORT - Entrédörren åt nordväst består av en inåtgående pardörr med rakt överstycke, likadan som i Uppståndelsens kapell med ramverk av gråmålad metall som är delvis försett, såväl invändigt som utvändigt, med lister av lackat trä. Dörrbladen har i den övre och nedre delen en stor, rektangulär glasruta. INNERDÖRRAR - Till sakristian och väntrummet sitter släta gabondörrar med rakt överstycke. Dörren till krematoriedelen är en pardörr med rakt överstycke. Dörrbladen är av trä, utåtgående, saknar trycken och sitter något indragna i vägglivet, men är åt kapellet klädda med rektangulära marmorplattor, likt väggen. FÖNSTER - Rektangulära, vertikala fönsteröppningar med ospröjsade, breda, kopplade fönsterbågar indragna i vitputsade fönsternischer vinklade åt sydöst. Snickerierna är av lackat trä med enkla öppningsvred av metall. TAK - Plant, slätputsat tak som är målat vitt. FAST INREDNING ALTARE - Väggfast altarskiva av kalksten som är bred inåt väggen och smalnar av utåt. ALTARPRYDNAD - På väggen ovan altaret finns en rektangulär, polykrom och figurativ gobeläng, "Det himmelska Jerusalem", vävd under ledning av Barbro Nilsson på Märta Måås-Fjetterström ateljé, efter kartong av Sven Ericson. BÄNKINREDNING - Kapellet har stolrader vinklade fram emot altaret lika dem i Uppståndelsens kapell i den nordöstra delen. ORGEL - Stor, rektangulär orgel på läktaren. Odekorerade fasader av lackat furu. Fast spelbord. Sannolikt från 1970-talet. LÄKTARE - Läktaren har ett golv belagt med brun heltäckningsmatta samt vitputsade väggar och plant tak. Indirekt ljusinsläpp från det cirkelformade fönstret i trapploppet, som är inbyggt av en innervägg av trä vars övre del är glasad. Trappan är från 2001. Hela läktarens norra del upptas av den stora, rektangulära orgeln som är placerad snett på golvet. VAPENHUS - Vapenhuset är kapellets förrum och portar i nordväst. Rummet har byggts till 2001 med ett inglasat kapprum åt sydväst. I den nordöstra delen av utrymmet finns ett väntrum med soffor och bord. I anslutning till detta finns en nyrenoverad toalett. GOLV - Rektangulära kalkstensplattor likt kapellet. Golvlister av kalksten. VÄGG - Slätputsade, vitkalkade väggar. Den tillbyggda delen har glasade väggar med utanpåsittande träspjälor på. Väggpartiet som skjuter in från entrén har rundade väggar. I dessa finns smala, rektangulära nischer klädda i mörklackat trä, där portarnas handtag skall rymmas när de står uppställda. FÖNSTER - Tre öppningsbara tvåglasfönster åt nordöst med lackade fönsterbågar. Metallvred på båda sidor. Fönstren sitter på rad i en djup fönstersmyg med fönsterbräda av sågad kalksten. Under fönstren finns radiatorer. PORT - Vapenhuset har en port likt den i Uppståndelsens kapell. In till kapellet, från vapenhuset, finns en likadan port men utan spjälverket. INNERDÖRRAR - Gabondörr till toaletten med foder och fyllning rundade i överkant. TAK - Plana, vitputsade tak, något högre i det tillbyggda kapprummet. SAKRISTIA - Kapellets sakristia har ett förrum med bord utmed den sydvästra väggen. Ingången till själva sakristian är i nordväst. Sakristian har en toalett i det södra hörnet. GOLV - Ekparkett VÄGG - Slätputsade väggar som avfärgats vita. INNERDÖRRAR - Alla innerdörrar har ett dörrblad av gabogabon med släta foder. FÖNSTER - Litet, kopplat tvåglas fönster med båge och karmar i lackat trä. TAK - Uppgift saknas, troligen plant och vitmålat.
21400000549590 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000549590 Bebyggelse - byggnad BORÅS GÄSSLÖSA 6:1 - husnr 2 SANKT SIGFRIDS KAPELLKREMATORIUM HELA BYGGNADSKOMPLEXET Svenska eldbegängelseförening i Borås hade redan under 1920-talet diskuterat att låta uppföra ett krematorium i Borås. Det skulle betjäna övriga Västergötland då endast ett krematorium fanns i Göteborg. 1930 uppdrog kyrkorådet åt stadsarkitekt Harald Ericson att ta fram förslag till nybyggnad av krematorium med kapell på en ny griftegård. 1938 utlystes en arkitekttävling där Gustaf Birsch-Lindgren, Knut Nordenskjöld och Harald Ericson deltog. Ericsons vinnande förslag motiverades med att "byggnadens yttre såväl som inre planläggning kan betecknas såsom anmärkningsvärt god i sin sakliga konstruktion och väl avvägda proportionering. De estetiska möjligheterna (...) hava väl tillvaratagits och utnyttjats" (Knut Jeanson). Byggnadsstyrelsen invände mot garage, matsal och andra ekonomiutrymmen. Praktiska skäl för att bygga sådant ansåg de saknades, det skulle bara öka kostnaden. Efter klarläggande om den kommande personalens behov kunde de godkännas. Krematoriet med sina tre kapell började uppföras 1941 och invigdes 1944. Arkitekten styrde utformningen även i detaljerna och var drivande bakom anlitandet av de konstnärer som kom att skapa utsmyckningarna till byggnadens interiör. Tyra Lundgren gjorde stengodsreliefer till tympanon över entrén till Hoppets kapell och väntrummet till Uppståndelsens kapell. Bror Hjorth svarade för den konstnärliga utsmyckningen i Uppståndelsens kapell med krucifix och kalkstensreliefer på väggarna intill koret. Professor Sven Erixon utförde en kartong till en gobeläng i Hoppets kapell, som vävdes av Barbro Nilsson. Snabbt blev Hjorths Kristusbild hett omdebatterad. Tillstånd för denna hade inte sökts hos Kungliga Byggnadsstyrelsen eftersom man ville bli klar till invigningen. Men det var inte huvudanledningen. Kyrkorådet fann den inte tilltalande och stämmande till andakt. Avbildningen stämde inte med de föreställningar de bildat sig om Honom, "som han tecknats för dem av evangelierna". Man ville avlägsna skulpturen från korset och möjligen sätta den på en vägg i stället. Stilen ansågs bondsk och fylligare än traditionellt. Prosten ansåg däremot att ingen vet hur Han såg ut och att var tid har sitt uttrycksmedel. Arkitekt Ericson menade att korset ensamt inte var nog och att ett avlägsnande skulle bryta sönder utsmyckningens helhet. Diskussionen övergick till en nationell debatt om konstnärers rättslöshet. Kristusbilden togs ned på prov i ett år 1947, men saken var ännu inte avgjord i augusti 1949. Skulpturen är alltjämt kvar på sin plats. Tidigt uppstod putsproblem, främst på den rundade fasaden på Uppståndelsens kapell och Hoppets kapell, som fick invändiga fuktskador. Den senares sydfasad var ouppvärmd och man försökte lösa problemen med en värmeslinga och spritputs 1952. Läckage från loggian i söder ner till Minnets kapell gav fuktproblem invändigt i bisättningsavdelningen. Stenläggningen av gnejshällar från Fjärås i cement lades om med ny asfaltpapp under. Problemen återkom dock genast och man diskuterade att bygga in hela loggian/terrassen med glasväggar och tak. Arkitekt Ericson föreslog istället att byta hällarna till Gusta kalksten och lägga dem i tätare, hårdare cementbruk. 1954 byggdes ett skärmtak över loggians yttre del. En garagetillbyggnad hade gjorts året innan till krematoriedelen i sydöst. Putsen fortsatte att ställa till problem, främst på Uppståndelsens och Hoppets kapell. En undersökning om puts- och taktäckningsskadorna gjordes 1961 av Chalmers. Putsen på Hoppets kapell hade släppt på flera ställen och hade grova sprickor, bompartier och krackeleringar. De senare berodde på att putsen torkat för fort. Rasrisk förelåg på flera ställen. Man valde 1962 mellan ta ner putsen antingen i sin helhet på skadade områden eller endast där rasrisk fanns. Vilket som valdes är inte utrett här. Kalkcementbruk användes och hela rundningen sprutades förmodligen om. Plåttaket var rostigt och man lade koppar på taken, så som det var tänkt från början. 1962 byggdes också krematoriet till i söder med en låg huskropp åt sydöst, dit incineratoravdelningen förlades. Den hade tidigare legat under Uppståndelsens kapell och störde jordfästningar där. En fristående skorsten uppfördes i en grandunge 8-9 meter från fasaden. Klocktornet reparerades och fick nya maskindelar och wires. 1969-70 skedde en ombyggnad av väntrummet till Uppståndelsens kapell med entré från loggian, varvid Tyra Lundgrens väggrelief flyttades. Ny marmorbeklädnad gjordes vid entrén. Östra delen av den utvändiga terrassen i sydöst asfalterades och fick murar. Loggians tak belades med kopparplåt. Bisättningsavdelningen byggdes om. Evighetens kapellet fungerade ursprungligen som urnutlämningsrum men fick efter ombyggnaden inrymma minnesboken över dem som placerats i griftegårdens minneslund. Det benämns idag som ett meditationskapell. Längs den låga byggnadskroppen mellan Hoppets och Minnets kapell konstruerades en arkad. Befintlig fasad behölls. 1989 putsades Uppståndelsekapellets västra fasad och övriga fasader målades. 1994 byttes balken till stora klockan och 1998 byttes övre klockaxeln och tornet målades och impregnerades. 1996-97 byggdes krematoriedelen åter om och till, samt fick en ny ugn. Vinden isolerades 1998. 2001 fick Hoppets kapell en glasad utbyggnad med kapprum åt arkaden i sydväst och en ny läktartrappa. 2002 byggdes entrén till Uppståndelsens kapell om med ny takform och inglasning. Lokalen där EVIGHETENS KAPELL är idag fungerade ursprungligen som urnutlämningsrum men fick efter en ombyggnad 1969 inrymma minnesboken över dem som placerats i griftegårdens minneslund. MINNETS KAPELL skall ursprungligen ha haft vitputsade väggar. Dagens tegelbeklädnad har troligen tillkommit i samband med en renovering i samband med fuktskador 1953 eller 1962. Sannolikt är ej heller taket ursprungligt, utan tillkom vid något av nämna år. I övrigt se Uppståndelsens kapell ovan. Arkaden på HOPPETS KAPELL tillkom 1969-1970 och kapprummet byggdes till 2001. Län: Västra Götaland, Kommun: Borås, Landskap: Västergötland, Socken: Borås , Stift: Skara stift, Församling: Borås Gustav Adolfs församling Nybyggnadsår: 1941 - 1944 12.923049430717615,57.704172288274236 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000549590 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000549590 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000549590 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17