http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000548733
type: Entity
build date: 2024-10-17
item class name: Plantyp-Tvåskeppig
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000006868
service organization full: Riksantikvarieämbetet
data quality: raw
item label: VÄ KYRKA (SANKTA MARIA KYRKA)
item type: building
item description: ItemDescription
  type: Exteriörbeskrivning
  desc: Kyrkans äldsta delar har en tydlig romansk karaktär med fasader av oputsad natursten medan klocktornet och nykyrkan är putsade och vitmålade. Det romanska murverket består av skalmurar uppbyggda av kvaderhuggen hård sandsten med inslag av granit. Kvaderstenen är mycket noggrant tillhuggen med minimala fogar. Under sent 1800-tal och tidigt 1900-tal var stenmurarna kvadermålade med vita fogar. Rest av denna fasadbehandling syns på enstaka platser i fasaderna framför allt där skador i murverket täckts med ytputs. En del putslagning samt överputsning av sentida tegelinslag finns också i naturstensfasaderna. Murverket på långhuset, västverket och koret har ett enhetligt utförande och man kan förmoda att dessa är utförda i ett sammanhang. Nederst på kyrkan löper en skråkantsockel av huggen sandsten. Sockeln saknas på korets södra sida möjligen har den skadats eller huggits bort. Hörnen markeras med lisener. Kyrkans västparti är i fasaden sammanbyggt med långhuset i en byggnadskropp och en obruten rundbågsfris fram till västpartiets hörnlisener. Gränsen mellan långhus och västparti är därmed inte synlig utvändigt. Upptill avslutas fasaderna med en rundbågsfris som utgår från profilerade konsoler. I taklistverket finns en skillnad mellan korets listverk, som består av en karnis, och långhuset och västpartiets som har en karnis och en uppförts i en första etapp. På långhuset och västpartiet är murarna påbyggda med en tegelmur i samband med att kyrkan valvslogs på 1200-talet. Påmurningen är utförd som ett listverk i flera språng samt putsad och vitmålad. Absidens listverk och sockel har ett något annat utseende än övriga romanska delar. Sockeln är uppbyggd med ett utskjutande skift nederst, en vulst och ett rakt skift över. Fasaden är uppbruten av fyra smala halvkolonner med tärningskapitäl. Rundbågsfrisen är dubbel och utgår från konsoler med två språng. Över rundbågsfrisen finns ett listverk som påminner om taklisten på långhus och västparti med vulst och karnis. Några få i…
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
presentation: 21400000548733 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000548733 Bebyggelse - byggnad KRISTIANSTAD VÄ 165:1 - husnr 1 VÄ KYRKA (SANKTA MARIA KYRKA) Kyrkan består av ett brett långhus med västparti, ett smalare och lägre kor samt absid i öster, ett klocktorn vid långhusets södra sida och en nykyrka vid långhusets norra sida. Västpartiet har samma höjd och bredd som långhuset. Dess övre delar revs på 1800-talet men bestod ursprungligen av ett tvillingtorn. Långhuset, koret och västpartiet tolkas som kyrkans äldsta delar. Koret var till en början rakt avslutat i öster men byggdes till redan på 1100-talet med en absid. I samband med att kyrkan renoverades på 1960-talet gjordes byggnadsarkeologiska undersökningar inne i kyrkan och uppmätningar av murverk. Ansvarig för utgrävningarna var Henrik Graebe som även var antikvarisk kontrollant i vid renoveringen. Graebe var av den uppfattningen att kyrkan började byggas från öster med färdigställandet av koret och därefter långhuset och västpartiet. De senare daterade han till omkring 1140 utifrån jämförelse med portalerna i Lunds domkyrka. Äldre forskning har utgått från att Mariakyrkan byggdes av stenhuggare från byggnadshyttan vid Lunds domkyrka och med domkyrkan som stilbildande förlaga. Mer och mer tyder dock på att Lunds domkyrka och Mariakyrkan i Vä uppfördes parallellt och med separata byggnadshyttor. Senare forskning anger 1121 som kyrkans invigningsår. Årtalet utgår från tolkning av en inskription på en pergamentslapp som påträffades i en relikdosa vid 1960-talets renovering, nedlagt i en medeltida altarskiva. Den gängse uppfattningen är att relikdosan lades ned i kyrkans huvudaltare i samband med dess invigning och att årtalet därmed kan betraktas som invigningsår för kyrkan. Dock är det oklart om 1121 ska tolkas som invigningsår för huvudaltaret i koret i en första etapp eller för absiden, dit huvudaltaret flyttades efter tillbyggnaden mot öster. Vad som dock är klart är att koret är äldre än absiden. När absiden hade…
item super type: object
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
context: Context
  to time: 1549-12-31
  from time: 1350-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Torn
item class name: Kyrka
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Tvåskeppig
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Torn - Söder, Korsarm, Kor - Smalare, Kor - Öster, Absid - Öster, Kor - Smalare, Kor - Öster, Absid - Öster, Torn - Söder
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
service name: bbrb
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: KRISTIANSTAD VÄ 165:1 - husnr 1
item title: VÄ KYRKA (SANKTA MARIA KYRKA)
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korparti
ksamsok version: 1.1
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
service organization: RAÄ
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Plåt - Koppar, Plåt - Skivtäckning
created date: 2002-10-03
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Fasadmaterial lika med stommen, Puts
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
media type: text/plain
context: Context
  county name: Skåne
  coordinates: 14.087366749156672,55.99180106261756
  cadastral unit: KRISTIANSTAD VÄ 165:1
  province name: Skåne
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#1146
  municipality name: Kristianstad
  parish name: Vä
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1290
  context type: produce
  province: Sk
  place name: Församling: Vä-Skepparslövs församling
  context super type: interact
  place name: Stift: Lunds stift
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#12
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Sadeltak, Hjälmtak, Sadeltak
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Kyrkan består av ett brett långhus med västparti, ett smalare och lägre kor samt absid i öster, ett klocktorn vid långhusets södra sida och en nykyrka vid långhusets norra sida. Västpartiet har samma höjd och bredd som långhuset. Dess övre delar revs på 1800-talet men bestod ursprungligen av ett tvillingtorn. Långhuset, koret och västpartiet tolkas som kyrkans äldsta delar. Koret var till en början rakt avslutat i öster men byggdes till redan på 1100-talet med en absid. I samband med att kyrkan renoverades på 1960-talet gjordes byggnadsarkeologiska undersökningar inne i kyrkan och uppmätningar av murverk. Ansvarig för utgrävningarna var Henrik Graebe som även var antikvarisk kontrollant i vid renoveringen. Graebe var av den uppfattningen att kyrkan började byggas från öster med färdigställandet av koret och därefter långhuset och västpartiet. De senare daterade han till omkring 1140 utifrån jämförelse med portalerna i Lunds domkyrka. Äldre forskning har utgått från att Mariakyrkan byggdes av stenhuggare från byggnadshyttan vid Lunds domkyrka och med domkyrkan som stilbildande förlaga. Mer och mer tyder dock på att Lunds domkyrka och Mariakyrkan i Vä uppfördes parallellt och med separata byggnadshyttor. Senare forskning anger 1121 som kyrkans invigningsår. Årtalet utgår från tolkning av en inskription på en pergamentslapp som påträffades i en relikdosa vid 1960-talets renovering, nedlagt i en medeltida altarskiva. Den gängse uppfattningen är att relikdosan lades ned i kyrkans huvudaltare i samband med dess invigning och att årtalet därmed kan betraktas som invigningsår för kyrkan. Dock är det oklart om 1121 ska tolkas som invigningsår för huvudaltaret i koret i en första etapp eller för absiden, dit huvudaltaret flyttades efter tillbyggnaden mot öster. Vad som dock är klart är att koret är äldre än absiden. När absiden hade byggts dekorerades både kor och absid med kalkmålningar. Senare forskning vill hävda att målningarna kan ha tillkommit mellan 1120-1150 vilket an…
last changed date: 2023-05-19
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Interiör Förhall och långhus Huvudentré till kyrkan är från väster och leder in till en förhall. Förhallen är ett tvärrektangulärt, långsmalt utrymme täckt av ett tunnvalv av tegel. Golvet är av stora kvadratiska kalkstensplattor och både väggar och valv är putsade och vitkalkade. En del stendetaljer av fint huggen kvadersten är oputsade såsom tornbågen i öster samt dörröppningarnas kvaderhuggna stenomfattningar. I norr finns en dörr till ett litet kvadratiskt rum som numera används som teknikrum/elcentral. Dess ursprungliga funktion är okänd. Ingångsöppningen i norra sidan är förlagd mot västra muren så att västra omfattningsstenarna ligger i liv med yttermuren, en egenhet som återkommer i västpartiets ursprungliga dörröppningar. Väggarna av kvadersten är oputsade och innertaket är av trä. En sekundär dörröppning, numera igensatt, har funnits mot väster från en tid då utrymmet fungerade som benhus. På norra väggen sitter en tympanonsten monterad som tros vara från den ursprungliga nordportalen. Tympanonstenen har en huggen dekor av fåglar och vindruvsrankor. Det södra utrymmet saknar ingång från förhallen och det är oklart om en sådan någonsin har funnits. I förhallens södra del finns istället två stora gravhällar kramlade mot södra och västra muren. Den ena tillhör Iacobus Iohannes som var pastor i Vä församling, död 1571. Den andra gravstenen har mycket nött och oläslig inskription och framställer i relief ett par kvinnor samt ett lindebarn. I öster leder tornbågen in till kyrkorummet. I tornbågen finns sedan 1960-talet ett väggparti av oljat träpanel med en pardörr in till långhuset. Träväggen sitter i den västra delen av den djupa tornbågen som har en rundbågig form. Tornbågen är till största delen putsad och vitmålad med undantag av dess vederlag som består av ett listverk med karnisprofil. Den östra halvan av norra vederlaget skjuter ut kraftigt från mursidan och bildar en bred murhylla vid sidan. Henrik Graebes förklaring till den kraftiga imposten är att de…
context: Context
  to time: 1593-12-31
  from time: 1593-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korsarm/ar
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk - Natursten, Murverk - Natursten