http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000445020
type: Entity
data quality: raw
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Färentuna kyrka uppfördes under 1100-talets tredje fjärdedel, omkring 1175. Kyrkan bestod då av långhus och kor med absid. Ovanpå koret i öster fanns ett fyrkantigt torn med rymliga övervåningar. Möjligen har de kunnat användas som tillflyktsplats i orostider. Kyrkor med östtorn har omhuldats av kungamakten, och Färentuna kyrka kan ha uppförts på kungligt initiativ. Möjligen var det under 1300-talet, eller något tidigare som sakristian uppfördes i norr. Ursprungligen var koret och långhuset täckta av plant innertak, och absiden var försedd med hjälmvalv. Långhus och kor valvslogs dock under 1440-talet. Vid 1400-talets mitt förlängdes långhuset åt väster och strax därefter tillkom vapenhuset. Den ursprungliga absiden revs 1690 och under 1700-talets mitt uppfördes den ännu bevarade tornhuven. Kyrkans fönster fick sin nuvarande form 1883. Färentuna kyrka är skyddad enligt 4 kapitlet lagen om kulturminnen och ligger inom område av riksintresse för kulturmiljövården. Namnet Tuna, ensamt eller i senare leden av ett ortnamn, har ibland betecknat en stor och viktig by, en kungsgård eller prästgård. Sannolikt intog Färentuna en central ställning på Mälaröarna i slutet av järnåldern och under tidig medeltid. Trakten lär ha varit en rik bygd och kanske även haft en ledande ekonomisk ställning i området. I alla fall talar tre bevarade storhögar öster om Färentuna prästgård för att Färentunabygden haft central betydelse under yngre järnåldern. Färentuna socken var ursprungligen sannolikt betydligt större än idag. Troligen har de angränsande socknarna Hilleshög och Munsö utgjort ett härad med Färentuna. Färentuna kyrka skulle i så fall vara häradets första kyrka. Socknarna Hilleshög och Munsö avsöndrades från Färentuna mot slutet av 1100-talet. Under medeltiden låg två kungsgårdar inom socknens dåvarande gränser, Husby på nuvarande södra Munsö och Kungsberga nordväst om Färentuna kyrka. Färentuna socken skulle därmed ha varit särskilt intressant, vid sidan av Adelsö, utifrån kung…
media type: text/plain
item title: FÄRENTUNA KYRKA
item label: FÄRENTUNA KYRKA
item class name: Salkyrka
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk - Natursten, Murverk - Natursten, Murverk - Tegel
item super type: object
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Plåt - Järn
build date: 2024-10-17
presentation: 21400000445020 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000445020 Bebyggelse - byggnad EKERÖ FÄRENTUNA PRÄSTGÅRD 2:1 - husnr 1 FÄRENTUNA KYRKA Färentuna kyrka uppfördes under 1100-talets tredje fjärdedel, omkring 1175. Kyrkan bestod då av långhus och kor med absid. Ovanpå koret i öster fanns ett fyrkantigt torn med rymliga övervåningar. Möjligen har de kunnat användas som tillflyktsplats i orostider. Kyrkor med östtorn har omhuldats av kungamakten, och Färentuna kyrka kan ha uppförts på kungligt initiativ. Möjligen var det under 1300-talet, eller något tidigare som sakristian uppfördes i norr. Ursprungligen var koret och långhuset täckta av plant innertak, och absiden var försedd med hjälmvalv. Långhus och kor valvslogs dock under 1440-talet. Vid 1400-talets mitt förlängdes långhuset åt väster och strax därefter tillkom vapenhuset. Den ursprungliga absiden revs 1690 och under 1700-talets mitt uppfördes den ännu bevarade tornhuven. Kyrkans fönster fick sin nuvarande form 1883. Färentuna kyrka är skyddad enligt 4 kapitlet lagen om kulturminnen och ligger inom område av riksintresse för kulturmiljövården. Namnet Tuna, ensamt eller i senare leden av ett ortnamn, har ibland betecknat en stor och viktig by, en kungsgård eller prästgård. Sannolikt intog Färentuna en central ställning på Mälaröarna i slutet av järnåldern och under tidig medeltid. Trakten lär ha varit en rik bygd och kanske även haft en ledande ekonomisk ställning i området. I alla fall talar tre bevarade storhögar öster om Färentuna prästgård för att Färentunabygden haft central betydelse under yngre järnåldern. Färentuna socken var ursprungligen sannolikt betydligt större än idag. Troligen har de angränsande socknarna Hilleshög och Munsö utgjort ett härad med Färentuna. Färentuna kyrka skulle i så fall vara häradets första kyrka. Socknarna Hilleshög och Munsö avsöndrades från Färentuna mot slutet av 1100-talet. Under medeltiden låg två kungsgårdar inom socknens dåvarande gränser, Husby på nuvarande södra Muns…
service organization full: Riksantikvarieämbetet
context: Context
  to time: 1699-12-31
  from time: 1690-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad
last changed date: 2021-03-16
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Puts, Puts - Sprit
context: Context
  to time: 1399-12-31
  from time: 1280-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Sakristia
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Salkyrka
context: Context
  to time: 1175-12-31
  from time: 1175-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad
item class name: Kyrka
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
item type: building
context: Context
  to time: 2002-12-31
  from time: 1400-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
service name: bbrb
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Vapenhuset är täckt med tunnvalv av tegel som i öst och väst vilar på stora avlastningsbågar. Valven dekoreras av målningar, tillkomna omkring 1460 och utförda samtidigt med målningarna i korvalvet. Mot vapenhusets östra vägg finns ett altare. Det är byggt av tegel och har två relikgömmor. Som altarskiva fungerar locket av en romansk gravkista av kalksten. Till höger om altaret finns en halv rundbågsnisch, försedd med en bottengrop inne i vänstra hörnet, kanske en piscina. I vapenhusets sydvästra del finns uppgången till vinden och tornet. Trapphuset kom till samtidigt med valvet. Tidigare fanns troligen en uppgång i långhusets bortrivna västmur. Koret och långhusets två östligaste travéer täcks av valv, sannolikt slagna kring 1440. Tegelvalven har ribbor av päronformad genomskärning. I ribbkorsningarna har tegel med halvstensformat använts. Korets och långhusets valv, vilar på sköldbågar. Medan korets sköldbågar och ribbor saknar avslutande konsoler, är långhusvalven försedda med väggpilastrar med enkelt avtrappade profiler. I samband med valvslagningen vidgades triumfbågen och vid samma tillfälle försågs långhusvalven med väggpilastrarna. Kanske var det i samband med dessa åtgärder som det gotiska fönstret togs upp i korets södra sida. Korets och långhusets valv föregicks av ett innertak av trä. I korets västra, södra och norra väggar syns ännu spår efter det gamla innertaket. Korets och långhusets valv dekoreras av kalkmålningar. Målningarna i långhusets två östligaste travéer och målningarna på triumfbågen är äldst och tillkom omkring 1440. Målningarna i korvalvet målades något senare, omkring 1460. Korvalvets, men även vapenhusets målningar tillhör troligen den s k Strängnässkolan. Under 1600-talet bemålades långhusväggarnas nedre del med draperimålningar. 1685 överkalkades de medeltida målningarna, enligt tidens mode, men draperimålningen lämnades synlig. De medeltida målningarna togs åter fram under en större restaurering 1927-28, under ledning av Sven Brande…
ksamsok version: 1.1
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Kor, Sakristia, Vapenhus
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Sadeltak, Sadeltak
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Salkyrka
context: Context
  to time: 1469-12-31
  from time: 1440-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - tillbyggnad
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
item description: ItemDescription
  type: Exteriörbeskrivning
  desc: Färentuna kyrka, uppförd av vald och kluven gråsten, står i öst-västlig riktning med vapenhus i söder, sakristia i norr och ett kraftigt torn ovanpå koret i öster. Färentuna tillhör gruppen östtornskyrkor, vilka anses ha uppförts under senare hälften av 1100-talet. I Mälardalen finns ytterligare tre kyrkor bevarade av denna typ. Till dessa räknas Skånela, Husby-Ärlinghundra och Norrsunda kyrkor i Sigtuna kommun. Färentuna kyrka har spritputsade fasader med slätputsade omfattningar, avfärgade i vit kulör. Sockeln är putsad och avfärgad i grått. Långhusets sparrar härrör från 1683, då yttertaket genomgick en större reparation. Sakristians takstolar är sekundära medan vapenhusets takstolar antagligen ärursprungliga. Yttertaket är täckt med järnplåt sedan 1885. Innan dess hade kyrkan taktäckning av spån. Långhuset genombryts av rundbågiga fönster, som fick sin nuvarande form 1883. Det nordöstra fönstret som hade funnits sedan 1700-talet, förstorades och de två västra fönstren på norra sidan öppnades upp. Ett fönster på västgaveln, tillkommet 1692, ändrades vid 1700-talets början. Då västra travéns valv störtat in, ändrades det västra fönstret till två fönsteröppningar. Fönstren försågs med nya innanfönster med träkarmar under 1920-talet. På korets södra sida finns ett fönster, som sannolikt togs upp i samband med valvslagningen under 1400-talet. Även detta fönsters storlek har dock förändrats. Tornet genomgick en omfattande reparation 1735. Då revs den gamla huven och den nuvarande lanterninen kom till. Samtidig flyttades klockorna till tornet. Storklockan göts om 1741 och försågs då med en inskription samt strålkrans mot norra sidan. Lillklockan "förbättrades" 1752, men dess ursprungliga tillkomst är oklar. Tornhuven är täckt med svart järnplåt och är åttkantig i övre delen. Tornet har ljudgluggar med stickbågar av tegel, som brutits upp under senare tid. I samband med att klockorna flyttades till tornet, byggdes en utvändig trätrappa till vinden, med vidare förbindels…
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
context: Context
  to time: 1469-12-31
  from time: 1440-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korparti
created date: 2001-07-24
context: Context
  to time: 1469-12-31
  from time: 1440-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Vapenhus
item class name: Plantyp-Enskeppig
service organization: RAÄ
context: Context
  to time: 1199-12-31
  from time: 1150-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: EKERÖ FÄRENTUNA PRÄSTGÅRD 2:1 - husnr 1
item color: Vit
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000004330
context: Context
  parish name: Färentuna
  context super type: interact
  place name: Församling: Färingsö församling
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0125
  municipality name: Ekerö
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#01
  context type: produce
  cadastral unit: EKERÖ FÄRENTUNA PRÄSTGÅRD 2:1
  province: Up
  county name: Stockholm
  place name: Stift: Stockholms stift
  coordinates: 17.65537455332088,59.391383699623276
  province name: Uppland
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#22