Arkitekturbunden utsmyckning - skulptur, interiör
Exakt när den nuvarande kyrkan började uppföras är ej känt, men huvudskeppet i kyrkan stod klart under 1400-talet, då även de nuvarande valven i denna del tillkom. Möjligen ingår äldre murar från en tidigare kyrka på platsen i de nuvarande väggkonstruktionerna, men detta har inte kunnat klarläggas. Då kyrkan under 1700-talet, som i så många andra socknar i Hälsingland vid denna tid, blev alltför liten för socknens växande befolkning beslöts att kyrkan skulle förses med korsarmar mot norr respektive söder. Arbetet utfördes 1753-54 av byggmästarbröderna Romberg från Leksand vilka gav kyrkan dess nuvarande korsformiga planform med en ny sakristia i nordvästra hörnet samt ett litet vindfång utanpå den norra korsarmen. Se bild 2 och 3. Sedan denna tid har exteriören genomgått mycket få förändringar, med undantag av sakristian som senare har byggts till. Kyrkorummet har utgångar mot norr, väster samt söder och sakristian har utgång mot öster.
Sadeltak - Valmat, Sadeltak - Valmat, Sadeltak, Sadeltak
Sakristia - Norr, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Kor - Fullbrett, Korsarm, Vapenhus - Norr, Kor - Rakt, Korsarm
Arkitekturbunden utsmyckning - kalkmålning
Arkitekturbunden utsmyckning - måleri, interiör
Kyrkorummet saknar egentliga vapenhus, med undantag av vindfånget mot norr, men vid den senaste renoveringen anordnades ett litet glasat vindfång innanför den västra porten. Sidoutgångarna är utrustade med höga pardörrar av trä med glasrutor i de översta speglarna. Det lilla vindfånget mot norr har obehandlat trägolv, vitmålade väggar samt ett kryssvalv i samma kulör. Kyrkorummets golv utgörs av ett obehandlat trägolv i hela kyrkorummet, som i koret är höjt ett steg. Väggarna är vitputsade och fönstren rundbågiga. I korfönstret sitter sedan 1914 års renovering en glasmålning föreställande det heliga lammet. Långskeppet täcks av medeltida stjärnvalv med delvis hårt restaurerade och rekonstruerade medeltida målningar i koret som togs fram och åtgärdades vid 1914 års renovering. Se bild 6. Målningar finns även på gördelbågen mellan kor och långhus. Korsarmarna täcks också av vitputsade tegelvalv vilka är försedda med synliga stoppstenar, en byggteknik som är kännetecknande för släkten Rombergs valvbyggande. Hela kyrkorummets fasta inredning är främst utförd i vitt och guld vilket ger kyrkorummet en ljus karaktär. Bänkinredningen i långhus och korsarmar är uppdelad i olika kvarter genom de två mittgångarna som tillsammans bildar ett kors. Bänkdörrarna är vitmålade med profilerade speglar och spegelinramningen återkommer även på bänkgavlarna. I koret finns korbänksinredning kvar på båda långsidorna, men på södra sidan återstår dock endast bänkskärmen då utrymmet innanför denna används för förvaring. Kyrkorummet är försett med tre större läktare, dels orgelläktaren i väster och dels korsarmsläktarna mot norr och söder. Se bild 5. De två sistnämnda läktarna är placerade närmast korsmitten och deras längd uppgår inte till korsarmens hela längd, vilket gör att det bakom dessa läktare bildas ett relativt stort utrymme med hög takhöjd. Läktarna nås via svängda trappor av trä. Samtliga läktare bärs upp av runda vitmålade träpelare med förgyllda lister och pelarna vilar på höga fyrkantiga vitmålade fundament. Läktarbarriärerna som är vitmålade är utsmyckade med förgyllda ornament inramade med rektangulära guldlister. På orgelläktarens mittparti, som är något framdraget mot kyrkorummets mitt, är utsmyckningen ännu mer påkostad med bland annat en förgylld harpa. På korsarmsläktarna finns äldre vitmålad öppen bänkinredning medan orgelläktaren numer har lösa stolar. Mitt på denna läktare står kyrkans orgel som är försedd med en hög skulpterad gråmålad fasad i nyklassicistisk stil med synliga pipor och förgyllda dekorationer. Predikstolen, som tillkom vid 1700-talets slut, är placerad intill korsmittens nordöstra del. Se bild 4. Korgen är försedd med förgyllda ornament och på väggen bakom sitter en målad draperiliknande dekor. Ovanför hänger ett ljudtak som kröns av ett törnebekransat kors placerat på ett förgyllt klot och under taket hänger en skulpterad duva. Till predikstolen leder en svängd trappa med dekorerat räcke samt en portalliknande dörr av trä utsirad med förgyllda ornament och kung Gustav III:s monogram. Korfönstret inramas med kolonner med kapitäl och ovanför dessa en bågformad fris med texten Ära ware Gud i höjden. Detta arrangemang flankeras av två målningar med religiösa motiv med samma form som korfönstret, vilka är utförda av konstnären Albert Blombergsson år 1858. Se bild 7. Korfönstret och målningarna kröns av skulpterade förgyllda och bevingade änglahuvuden. Altarbordet, som är av trä och vitmålat, är försett med lägre utskjutande sidopartier vilka på framsidan är försedda med förgyllda och inramade ornament. Altarringen är vitmålad med en svängd form med indragna hörn och denna form går igen även i korbänksinredningen. Altarringens mittparti är dekorerat med förgyllda ornament bland annat i form av ymnighetshorn. Sakristians farstu mot norr har tegelgolv, vitputsade väggar och trätak av lockpanel. Dörren mot sakristian utgörs av en kraftig träport försedd med ett stort lås. Farstuns västra del används för textilförvaring och den avdelas från resten av utrymmet med ett stort textilskåp. Innanför detta rum finns ett litet pentry och en toalett. Sakristian är i likhet med farstun försedd med tegelgolv, vitputsade väggar och ett vitmålat lockpaneltak. I sakristians golv finns en lucka till ett källarutrymme med vitputsade stenväggar. Innanför fönstren sitter öppningsbara uppställda plåtbeslagna fönsterluckor.
Ovanför en stensockel av stående stenskivor är fasaden vitputsad och försedd med höga rundbågiga fönster med brunmålade snickerier och små spröjsindelade rutor, vissa med färgat glas. Sakristian har dock fyrkantiga fönster och fönstersnickerierna är här avfärgade i en ljusbrun kulör. I alla fönstersmygar ligger kopparplåt och detta material återkommer även på byggnadens portar. Huvudportalen på västra fasaden har markerats med pilastrar på sidorna vilka även innesluter ett stort fönster ovan porten. Ovanför byggnadens södra port sitter en inskriptionstavla av sten med uppgifter om kyrkans ombyggnad på 1700-talet. Nedanför korfönstret mot öster återfinns i fasaden en äldre inmurad gravhäll. Långskeppets branta gavelrösten har kvar sina medeltida dekorativa tegelblinderingar med upptrappande valvform medan korsarmarnas gavelspetsar och det lilla utskjutande vindfånget har branta valmade tak. Hela kyrktaket täcks av tjärad spåntäckning med kilformade spån med en horisontell rand av raka spån mitt på takfallen. Sakristians tak är dock klätt med kopparplåt.
21400000444603 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000444603 Bebyggelse - byggnad BOLLNÄS ARBRÅ PRÄSTBORD 3:1 - husnr 1 Arbrå kyrka Exakt när den nuvarande kyrkan började uppföras är ej känt, men huvudskeppet i kyrkan stod klart under 1400-talet, då även de nuvarande valven i denna del tillkom. Möjligen ingår äldre murar från en tidigare kyrka på platsen i de nuvarande väggkonstruktionerna, men detta har inte kunnat klarläggas. Då kyrkan under 1700-talet, som i så många andra socknar i Hälsingland vid denna tid, blev alltför liten för socknens växande befolkning beslöts att kyrkan skulle förses med korsarmar mot norr respektive söder. Arbetet utfördes 1753-54 av byggmästarbröderna Romberg från Leksand vilka gav kyrkan dess nuvarande korsformiga planform med en ny sakristia i nordvästra hörnet samt ett litet vindfång utanpå den norra korsarmen. Se bild 2 och 3. Sedan denna tid har exteriören genomgått mycket få förändringar, med undantag av sakristian som senare har byggts till. Kyrkorummet har utgångar mot norr, väster samt söder och sakristian har utgång mot öster. Län: Gävleborg, Kommun: Bollnäs, Landskap: Hälsingland, Socken: Arbrå , Stift: Uppsala stift, Församling: Arbrå-Undersviks församling Nybyggnadsår: 1400 - 1499 16.38087305401098,61.490291189962186 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000444603 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000444603 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000444603 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17