Kor - Fullbrett, Kor - Öster, Torn - Väster, Kor - Rakt, Vapenhus - Söder, Sakristia - Norr, Torn - Väster, Sakristia - Norr
21400000444438 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000444438 Bebyggelse - byggnad HÅBO ÖVERGRAN 6:15 - husnr 1 Överrans kyrka nullÖvergrans kyrka byggdes under slutet av 1100-talet som en romansk kyrka med långhus och smalare, troligen absidförsett, kor. Byggnadsmaterialet är gråsten. Något senare byggdes tornet i väster i romansk stil. Under andra hälften av 1200-talet revs det romanska koret. Kyrkan utvidgades österut och en sakristia byggdes norr om det nya koret. Sakristian välvdes med ett s.k. gratvalv av gotländsk typ som är sällsynt i Uppland. Kyrkorummet täcktes av trävalv. Fragment av kalkmålningar från denna period finns bevarade ovan kyrkvalven samt i valvbågen mellan långhuset och tornet. Under 1400-talets senare del välvdes kyrkan med tegelvalv som försågs med kalkmålningar av Albertus Pictor. Under samma tidsperiod uppfördes även vapenhuset i söder och därmed hade kyrkan fått sin nuvarande planform. Tornet fick sitt nuvarande utseende vid en ombyggnad år 1829, då det försågs med en lanternin krönt av ett kors. Fönsteröppningarna till klockvåningen liksom portalen och takfotslisten byggdes om i klassicistisk anda. Arkitekt för ombyggnaden var J. W. Gerss. De stora, rundbågiga fönsteröppningarna tillskapades på 1780-talet. Då gjordes även stora invändiga förändringar. Län: Uppsala, Kommun: Håbo, Landskap: Uppland, Socken: Övergran , Stift: Uppsala stift, Församling: Övergrans församling Nybyggnadsår: 1170 - 1199 17.485724642412247,59.63064036283678 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000444438 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000444438 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000444438 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
null, Övergrans kyrka byggdes under slutet av 1100-talet som en romansk kyrka med långhus och smalare, troligen absidförsett, kor. Byggnadsmaterialet är gråsten. Något senare byggdes tornet i väster i romansk stil. Under andra hälften av 1200-talet revs det romanska koret. Kyrkan utvidgades österut och en sakristia byggdes norr om det nya koret. Sakristian välvdes med ett s.k. gratvalv av gotländsk typ som är sällsynt i Uppland. Kyrkorummet täcktes av trävalv. Fragment av kalkmålningar från denna period finns bevarade ovan kyrkvalven samt i valvbågen mellan långhuset och tornet. Under 1400-talets senare del välvdes kyrkan med tegelvalv som försågs med kalkmålningar av Albertus Pictor. Under samma tidsperiod uppfördes även vapenhuset i söder och därmed hade kyrkan fått sin nuvarande planform. Tornet fick sitt nuvarande utseende vid en ombyggnad år 1829, då det försågs med en lanternin krönt av ett kors. Fönsteröppningarna till klockvåningen liksom portalen och takfotslisten byggdes om i klassicistisk anda. Arkitekt för ombyggnaden var J. W. Gerss. De stora, rundbågiga fönsteröppningarna tillskapades på 1780-talet. Då gjordes även stora invändiga förändringar.
Övergrans kyrka byggdes under slutet av 1100-talet som en romansk kyrka med långhus och smalare, troligen absidförsett, kor. Byggnadsmaterialet är gråsten. Något senare byggdes tornet i väster i romansk stil. Under andra hälften av 1200-talet revs det romanska koret. Kyrkan utvidgades österut och en sakristia byggdes norr om det nya koret. Sakristian välvdes med ett s.k. gratvalv av gotländsk typ som är sällsynt i Uppland. Kyrkorummet täcktes av trävalv. Fragment av kalkmålningar från denna period finns bevarade ovan kyrkvalven samt i valvbågen mellan långhuset och tornet. Under 1400-talets senare del välvdes kyrkan med tegelvalv som försågs med kalkmålningar av Albertus Pictor. Under samma tidsperiod uppfördes även vapenhuset i söder och därmed hade kyrkan fått sin nuvarande planform. Tornet fick sitt nuvarande utseende vid en ombyggnad år 1829, då det försågs med en lanternin krönt av ett kors. Fönsteröppningarna till klockvåningen liksom portalen och takfotslisten byggdes om i klassicistisk anda. Arkitekt för ombyggnaden var J. W. Gerss. De stora, rundbågiga fönsteröppningarna tillskapades på 1780-talet. Då gjordes även stora invändiga förändringar. Fasaderna är spritputsade och vitkalkade med slätputsade omfattningar och smygar. Kyrkans tak är täckta med tjärade spån. Ingång sker genom en ekport i tornets bottenvåning. Porten tillkom vid 1905 års restaurering. Vapenhusets port i söder är en gråmålad bräddörr, troligen från 1964 års restaurering.
Arkitekturbunden utsmyckning - kalkmålning
Interiören karakteriseras av den senmedeltida rumsuppbyggnaden med dess ribbvalv och kalkmålningarna. Målningarna, som togs fram år 1972, är ett verk av Albertus Pictor från 1470-talet. Det finns dock rester av äldre målningar tillkomna på 1200-talet. Dessa återfinns i sakristians valv samt i valvbågen mellan tornets bottenvåning och långhuset. På vinden över långhusets valv finns också fragment av målningar från den tiden som för övrigt är mycket sällsynta i Mälardalen. Den fasta inredningen härrör till största delen från 1700- och 1800-talet. Altaruppsatsen tillverkades 1716 av Carl Spaak och restaurerades 1834 av Emanuel Limnell. Den består av en altartavla visande nattvarden och omges av en klassicistisk, arkitekturkomposition marmorerad i ljusgrått. På altaruppsatsen står ett krucifix samt förgyllda och marmorerade skulpturer. Altarringen med gråmarmorerad barriär tillkom 1786. Predikstolen är ursprungligen en gåva till kyrkan från Ebba Brahe på 1670-talet. Den genomgick en ombyggnad år 1712 och har även förändrats senare. Vid restaureringen 1972 togs dess gamla färgsättning fram. Läktaren tillkom 1786 men fick sin nuvarande form vid 1905 års restaurering. På läktarbarriären har satts upp 13 skulpturer som kommer från kyrkans medeltida altarskåp. Orgeln var ett verk av den kände orgelbyggaren P. Z. Strand från 1834. Dess fasad finns kvar men ett nytt orgelverk byggdes 1929. Bänkinredningen med öppna gavlar tillkom vid 1905 års restaurering. Av medeltida skulptur finns även ett processionskrucifix från 1300-talet som placerats på ett epitafium över ingången till sakristian. Det finns även två processionsstavar med änglaskulpturer från 1400-talet. De är liksom skulpturerna på läktarbarriären hårt restaurerade med nya attribut och ny färg från 1870. Kyrkans äldsta föremål är den dopfunt av sandsten som står i koret. Den är tillverkad på 1100-talet. Av ljusredskap finns bl.a. två ljusarmar från 1600-talet samt tre malmkronor från samma sekel. I tornet finns flera gamla inventarier: bl.a. ett par förgyllda skulpturer som tidigare hört till altaruppsatsen samt ett par träpyramider. Under läktaren står ett ålderdomligt träskåp från 1600-talet i renässansstil. Det gamla vapenhuset i söder används idag som ett samlings/förberedelserum samt för kyrkkaffe. Det senmedeltida valvet har, liksom långhusets valv, målningar av Albertus Pictor. De framställer bl.a. livshjulet och djävulen hjälpande en kvinna att kärna smör av stulen mjölk. Det är motiv som flera gånger förekommer i uppländskt kyrkomåleri från 1400-talet. Sakristian har ett flackt s.k. gratvalv av gotländsk typ som är ovanligt i Uppland. Det är försett med dekorativa målade mönster från 1200-talet.
Murverk - Natursten, Murverk - Natursten