Yttergran har stiftets minsta medeltida kyrka. Den är uppförd under sent 1100-tal eller omkring år 1200 med murar av gråsten. Den består av ett långhus och ett smalare kor i öster som på 1700-talet förlängts för att inrymma en sakristia. I väster finns ett torn som uppförts i början av 1200-talet. Koret har troligen varit absidförsett från början. Ursprungligen var kyrkan försedd med ett platt innertak av bräder eller möjligen med öppen takstol. Omkring år 1300 vidgades triumfbågen och bågen mellan långhuset och tornets bottenvåning. Bågarna försågs med kvaderimiterande målningar varav rester finns kvar. Omkring 1480 välvdes kyrkan med tegelribbvalv och i samband med det gjordes triumfbågen högre. Väggar och valv försågs med kalkmålningar av Albertus Pictor. Vapenhuset i söder byggdes också i slutet av 1400-talet.
Vapenhuset har golv av tegel samt putsade väggar och valv med målningar från 1480-talet. På grund av utrymmesbrist i långhuset har trappan och dörren till läktaren förlagts i vapenhuset bredvid dörren till långhuset. Kyrkans interiör förmedlar känslan av patina och ålderdomlighet. Den fick sin nuvarande karaktär vid en restaurering 1927 då bl.a. kalkmålningarna framtogs. Den fasta inredningen är till största delen från 1770-talet då stora ombyggnadsarbeten gjordes i kyrkan och målningarna kalkades över. Långhuset är så litet att det täcks av endast ett valv. Ett valv respektive täcker koret och rummet i tornets bottenvåning. Golvet är belagt med tegel. Väggar och valv är putsade och försedda med målningar. Kvadermålningen från ca 1300 runt triumfbågen finns delvis kvar och antyder bågens tidigare form. Runt bågen till tornet finns kvadermålningen bevarad i sin helhet. Övriga målningar tillkom på 1480-talet, då kyrkan dekorerades av Albertus Pictor. Långhuset upptas i hela sin längd av de slutna bänkkvarteren som även fortsätter in i tornrummet. Bänkinredningen har en pärlgrå färg med röd marmorering och förgyllda lister runt dörrspeglarna. Koret är försedd med en enhetligt arrangerad, altaranordning från 1777 i gustaviansk stil som består av altarring, altarbord av trä och en predikstol ovanför altaret. Altarpredikstolar av detta slag är sällsynta men förekommer i vissa kyrkinredningar från slutet av 1700-talet och början av 1800-talet. Arrangemanget härrör från reformerta kyrkor. Predikstolens barriär är försedd med en altartavla föreställande korsfästelsen. Ovanpå predikstolen finns ett ljudtak som kröns av ett liggande, förgyllt kors och ett klot. Altarpredikstolen är gjord av bildhuggaren Westman och snickaren Olof Söderdahl och har stora likheter med Jean Erik Rehns altarpredikstol i Eds kyrka i Upplands-Väsby från 1768. I västra delen av långhuset finns läktare och orgel med barockfasad från 1776. Den byggdes av stolmakaren och orgelbyggaren Jonas Ekengren, Stockholm. Orgeln restaurerades 1969 till ursprungligt skick av orgelbyggare Mats Kjersgaard och anses ha ett högt musikhistoriskt värde. Läktaren har en enkel bröstning marmorerad i grått och rött med förgyllda lister. På norra väggen hänger ett medeltida altarskåp från 1400-talets slut med fem helgonskulpturer. Skåpet är välbevarat med betydande delar av ursprunglig färg bevarad. Skåpet hänger på den plats där det fram till 1927 fanns ett fönster som då murades igen. Fönstret hade tagits upp vid ombyggnaden på 1770-talet. Kyrkan har vidare ett antal ålderdomliga ljusplåtar i mässing från 1600-talet samt tre gamla ljuskronor av malm, varav två från 1600-talet. I koret finns en brudbänk från 1600-talet som står mot södra väggen. En nummertavla från 1776 med snidad, förgylld ram hänger vid triumfbågen på norra sidan. Sakristian nås från en dörr i korets östvägg. I sakristian finns ett brädtak från 1740-talet med bevarad originalmålning i barockstil med gula och vita moln på en gråblå himmel omgivet av en dekorativt målad taklist. Predikstolen nås via en trätrappa och en fyrfyllningsdörr med utanpåliggande gångjärn från 1740-talet.
Vapenhus - Söder, Torn - Väster, Kor - Smalare, Kor - Öster, Vapenhus - Söder, Kor - Smalare, Torn - Väster, Sakristia - Öster, Kor - Rakt, Kor - Öster, Torn - Västtorn, Sakristia - Öster
21400000444435 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000444435 Bebyggelse - byggnad HÅBO YTTERGRAN 4:1 - husnr 1 Yttergrans kyrka Yttergran har stiftets minsta medeltida kyrka. Den är uppförd under sent 1100-tal eller omkring år 1200 med murar av gråsten. Den består av ett långhus och ett smalare kor i öster som på 1700-talet förlängts för att inrymma en sakristia. I väster finns ett torn som uppförts i början av 1200-talet. Koret har troligen varit absidförsett från början. Ursprungligen var kyrkan försedd med ett platt innertak av bräder eller möjligen med öppen takstol. Omkring år 1300 vidgades triumfbågen och bågen mellan långhuset och tornets bottenvåning. Bågarna försågs med kvaderimiterande målningar varav rester finns kvar. Omkring 1480 välvdes kyrkan med tegelribbvalv och i samband med det gjordes triumfbågen högre. Väggar och valv försågs med kalkmålningar av Albertus Pictor. Vapenhuset i söder byggdes också i slutet av 1400-talet. Län: Uppsala, Kommun: Håbo, Landskap: Uppland, Socken: Yttergran , Stift: Uppsala stift, Församling: Kalmar-Yttergrans församling Nybyggnadsår: 1150 - 1200 17.505767270287407,59.60144908652862 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000444435 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000444435 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000444435 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Murverk - Natursten, Murverk - Natursten
Församling: Kalmar-Yttergrans församling
Utvändigt är kyrkan putsad och avfärgad i ockragult. Taken täcks av tjärade spån. Tornet kröns av en spånklädd, svängd huv som tillkom efter en brand 1723. Tidigare hade kyrkan haft en hög, gotisk tornspira. Kyrkan har rundbågiga fönsteröppningar utom i sakristian som har två rektangulära fönster. Fönsteröppningarna är försedda med blyspröjsade träbågar och bleck av kopparplåt. Ingången till vapenhuset i söder är försedd med en yttre dörr klädd med tjärad panel. Dörren tillkom på 1970-talet. Innanför den finns den gamla medeltida bräddörren kvar. Den är försedd med dekorativa smidesbeslag och gångjärn samt rader av horisontella bandjärn. Ovanför ingången till vapenhuset finns en stenplatta i gavelröstet med inskription som berättar att kyrkan reparerats år 1775. Under takfoten på vapenhuset hänger snidade lister av trä med inskrifter som sannolikt kommer från ett gammalt korskrank från 1650.
Arkitekturbunden utsmyckning - kalkmålning