21400000444279 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000444279 Bebyggelse - byggnad SOLLEFTEÅ ÖDSGÅRD 14:7 - husnr 1 EDSELE KYRKA Kyrkobyggnaden är uppförd i timmer/resvirke med utvändig liggande bred panel 1799, ritad och uppförd av Pål Pehrsson i Stugun. Den idag vitmålade kyrkan har kor och sakristia i öster och torn i väster. Intill sakristian i NÖ finns en källarnedgång till pannrummet. Se även exteriör & interiör beskrivning. Län: Västernorrland, Kommun: Sollefteå, Landskap: Ångermanland, Socken: Edsele , Stift: Härnösands stift, Församling: Ramsele-Edsele församling Nybyggnadsår: 1799 - 1799 16.55106900614697,63.40857149808225 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000444279 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000444279 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000444279 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Trä - Träpanel, liggande, Trä - Träpanel, Trä - Träpanel
Kor - Öster, Sakristia - Öster, Torn - Väster, Kor - Fullbrett, Kor - Rakt
Arkitekturbunden utsmyckning - måleri, interiör
Vapenhuset är rumsligt öppet med två parallella trappor, utflyttade från kyrkorummet 1874, till torn och läktare. Trappräcken med elegant profilering på överliggare och snedställda kvadratiska pinnar. Trägolv som lackats. I övre våningen finns ett panelat utrymme med grind och träbåge över. I Ö finns en ingång genom en pardörr till orgelläktaren. Från vapenhuset passerar man ett vindfång med dubbla pardörrar. Här placerades toalett och förråd 1967. Den yttre pardörren med tre fyllningar - glas i den övre - är troligen från 1905, insatt i ett parti med dubbelhöjds halvkolonner med ringkapitäl. Över dörr ett psalmcitat på grön botten och guds allseende öga. På motsatt sida också ett målat väggfält med namn på sockenborna som bidrog till kyrkans uppförande 1799. Kyrkorummets golv är av lackat trä, upptaget men återlagt 1969, väggarna restaurerades samtidigt då 1930-års panel plockades bort och de är nu invändigt klädda med liggande panel. Vid en restaurering av Agi Lindegren 1905 målades interiören med väggfält och schablondekor. Schablondekoren tycks vara återskapad av Alf Hedman, Gävle, 1969, då den senaste ommålningen genomfördes. Interiörens snickerier målades då i olika nyanser av blått. Idag finns på väggarna en grå bröstningsmålning, över denna fyllningar i ljust grått med streck och hörnschabloner i mörkgrått. Kyrkorummet täcks av ett trätunnvalv målat i vitt. Den slutna bänkinredningen är från kyrkans byggnadstid men har framtill pyramider från den gamla kyrkan. (Ny öppen bänkinredning tillkom 1905. Den förändades 1920-talet, möjligen återinsattes den gamla slutna då.) De är målade i täckande blått, liksom läktarbarriär, altarring och dörrar. Insida bänkar, ryggarna och sitsar i mörkt rött. Koret saknar idag fönster efter 1934-35 års renovering av arkitekt D. Frykholm. Den nuvarande vitmålade altarväggsdekoren, ritad av Agi Lindegren 1900, har en bred tredelad skärm med mittfronton buren av kannelerade doriska pilastrar. Lister och kannelyrer förgyllda. Altartavlan är en kopia efter Carl Blochs "Kristus consolator" och utförd av Johan Wilhelm Perzen 1905. 1935 skall en ny altaruppsats i barockstil ha rekonstruerats av delar ur gamla kyrkans altaruppsats och predikstol. Möjligen blev tillskotten enbart de gröna palmblad som nu finns i sidofyllningarna, samt kartusch i frontonens mittfält. Altarbord i trä. Altarring i täckt trä med fyllningar av samma typ som bänkfronter. Till formen ombyggd och förlängd 1905. Blå täckmålning utvändigt, mörk röd invändigt. Ljusblått tyg på knäfall. Under altaruppsatsen på ömse sidor om altarringen finns två symmetriska enkeldörrar. Dörr från kor i N förstärkt enkeldörr med tre fyllningar. Förgylld stjärna i mittfyllningen. Mäktigt 1700-tals lås i smide. Blinddörr i S tillkom 1905, lika i övrigt. I korets norra del återfinns predikstolen från 1600-talets slut, som kommer från den äldre kyrkan och har ett ljudtak från 1930. Rak trappa från kor. Täckt räcke med marmorerade fyllningar. Predikstolens korg, antytt åttkantig, utförd i trä med skulpterade förgyllda figurer indelade i en kolonettomgång. Korgen buktar sig nedåt och avslutas med ett klot. Blå ramverk, samt brun marmorering på lister, grönt och rött i detaljer. Vidare finns i koret korbänkar i N och S. Påbyggd på bänkfront i SÖ finns en nummertavla i lyrform med förgylld dekor. Orgelläktaren byggdes 1804 och bemålades med girlander 1807. Orgelfasaden härrör troligen från 1892. Läktaren sänktes och utvidgades 1925-26. Den bärs upp av sex runda ballusterformade kolonner med ringdekor och egyptiska papyruskapitäl. Invändigt har sakristian golv i trä, väggar och tak likaså, grå målning. Fönster mot S o N, kopplade, utåtgående, bågsegmentavslut, flerspröjsade glas. Smidesgaller för båda fönstren. Entré från Ö, dörren efter stölder fastsatt utifrån. Inifrån modernare villadörr med modernt lås.
Kyrkobyggnaden är uppförd i timmer/resvirke med utvändig liggande bred panel 1799, ritad och uppförd av Pål Pehrsson i Stugun. Den idag vitmålade kyrkan har kor och sakristia i öster och torn i väster. Intill sakristian i NÖ finns en källarnedgång till pannrummet. Den vitmålade panelen har utanpåliggande lodräta följare över skarvarna, som kan uppfattas som lisener, vilka "bär" en profilerad taklist, likaså i trä. Korväggen i Ö har dessutom ett gavelmotiv där den kraftiga taklisten löper med hela vägen över väggytan. Fasaddräkten kan därför sägas vara en lokal utlöpare av ett klassicerande arv. Sockellisten kragar ut över en under 1960-talet pågjuten sockel. Vid detta tillfälle tillkom säkert också pannrummet under sakristian(?). Även tornet är försett med samma träpanel och lodräta följare över skarvarna. Tornhuven är svagt karnisformad, liksom den uppstickande lanterninhuven. Spiran i plåt och smide kröns av en tupp i plåt. Tornet har fyra automatiserade ljudluckor (pardörrar) i brunmålat trä, detsamma har lanterninen. Dessa är dock fasta. Sadeltak över långhuset, likaså men lägre över sakristian. Dessa, liksom torntak och lanternintak, har takbeläggning i skivfalsad kopparplåt lagd 2002. Långhusets fönster, tre på var sida med sex lufter, kopplade utåtgående, bågar med fyra spröjsade glas, en vädringsluft i vardera, har tresidig avslutning. Brun målning, gråvit invändigt. Ingången ligger i väster. Naturstenstrappa med fyra plansteg med handikappramp i N. Brunmålad pardörr med tre fyllningar, den översta med strålsol i gult, trol. original. Över dörren finns ett brunmålat dateringsfält med förylld text- "under Konung GUSTAF ADOLFS regering Byggd av Edsele församling 1799 Dav psalm 100". Över detta ett åttkantigt fönster, två lufter, enkla bågar, gul målning. Sådana fönster sitter även i S och N. I S och N finns även var sitt stort fönster av samma typ som långhuset.
Kyrkobyggnaden är uppförd i timmer/resvirke med utvändig liggande bred panel 1799, ritad och uppförd av Pål Pehrsson i Stugun. Den idag vitmålade kyrkan har kor och sakristia i öster och torn i väster. Intill sakristian i NÖ finns en källarnedgång till pannrummet. Se även exteriör & interiör beskrivning.