Sadeltak - Valmat, Sadeltak, Ej utrett, Torntak
Portal, Sakristia - Norr, Kor - Smalare, Kors - På kula, Torn - Väster, Kor - Rakt, Kor - Öster, Torn - Väster, Kor - Smalare, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Torn - Västtorn, Kor - Rakt
VISTS KYRKA - Den nyromanska kyrkan från 1892 består av ett långhus med smalare rakt kor i öster, sakristia norr om detta och torn i väster. På tornets nordsida är ett halvrunt trapphus. I kyrkans norra murar ingår medeltida murverk. FASAD - Kyrkan vilar på en svagt utkragande sockel av tuktad granit. Fasaden är spritputsad och vitkalkad. Kring fönstren finns slätputsade omfattningar med kvaderritsning. Västporten sitter i en utkragande omfattning med vimperg och kvaderritsning på slätputs. Den rundbågiga smygen har tre språng och omges av pilastrar. I det slätputsade tympanon är "I N R I" målat med svart färg omkring en armatur av bly och frostat glas, härrörande från 1940. Vimpergen är avtäckt med svart plåt. Klockvåningen har i varje sida kopplade rundbågsöppningar med halvkolonner emellan sig, vilka bär pyramidkapitäl. Kring krönet finns en slätputsad omfattning med kvaderritsning. I öppningarna sitter sentida jalusier av plåt. FÖNSTER - Fönstren har ursprungliga enkla lufter med bågar och spröjs av grått trä. Glasrutorna är överlag handblåsta. Smygarna följer fönstrens form och har sluttande solbänkar med fönsterbleck av svart plåt. Långhusfönstren är rundbågiga med öppningsbara lufter som har hörnbeslag och fyra rutor var. Korfönstret i söder är av samma slag, fast något mindre. I korgaveln sitter ett litet rundfönster från 1940 med tresprångig smyg och slätputsad kvadratisk omfattning. Sakristian har åt norr ett rundbågsfönster med öppningsbar luft och två rutor. Tornets bottenvåning har åt söder ett rundbågsfönster med öppningsbar luft och tre rutor. Våning två har över västportalen ett rundfönster med tolv rutor. Våning tre har i varje sida ett litet rektangulärt fönster med två rutor och utan omfattning. Trapphuset har två rundbågsfönster med tre rutor var, vilka följer trapploppet. PORT - Västporten utgörs av en ursprunglig rak pardörr, klädd med kopparplåt och försedd med dörringar 1940. Låset är utanpåliggande. Framför porten är en granittrappa. Omfattningen beskrivs under fasad. Sakristiporten är rundbågig och klädd med kopparplåt. Framför denna finns en granittrappa. TAK - Långhus och kor bär båda branta sadeltak. Sakristians tak är valmat och har en liten plåtklädd skorsten. Torntaket är fyrkantigt och svagt spetsigt med ett kors på kula i toppen, klätt med kopparplåt. Taktäckningen på nämnda takfall är skiffer. Trapphusets tak är rundat och valmat samt täcks av svart plåt. Alla takfötter har karnisprofil och bär vit slätputs. De följer takfallen även på gavlarna. Alla takfall har hängrännor och stuprör av svart plåt.
Teknisk installation - högtalaranläggning
Dekormäster Scandinavia AB Markku Timonen Timmele
21400000443879 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000443879 Bebyggelse - byggnad ULRICEHAMN VIST 10:36 - husnr 1 VISTS KYRKA Vists kyrka uppfördes under medeltid av gråsten. Dopfuntens datering talar för att så skett under 1200-talet. Det var en tornlös byggnad med smalare, rakslutet kor i öster. I 1830 års inventering står: "Hon är liten, mörk, ful och utan alla dekorationer, men af sten". 1888 uppdrog kyrkostämman åt byggmästaren L E Petersson i Skara att ta fram en ritning till ombyggnad av kyrkan, vilken sedan omarbetades av arkitekt Gustaf Petterson vid Överintendentsämbetet. Den gamla kyrkans murar skulle bibehållas där så kunde ske, eftersom man till stor del tänkte följa dennas planform. Kyrkan skulle utvidgas åt väster samt förses med torn och sakristia. Vid upptagning av fönster i södra sidan och korgaveln befanns dessa murar så dåliga att de måste rivas. En runsten påträffades i samband med detta. Således blev endast de norra murarna kvar. Kyrkan gavs en nyromansk karaktär med bl.a. trefönstergrupp i korgaveln. Putsen var färgad med vita omfattningar. Interiören fick tredingstak med synliga åsar och sparrar. Runt triumfbågen målades ett språkband. På altaret placerades ett klöverbladskors. Bänkinredningen gjordes öppen med nygotiska gavlar. Arbetet utfördes 1891-93 under ledning av byggmästaren Westberg. 1896 färdigställdes en orgel av A J Svensson, Södra Ving. 1932 konserverade C O Svensson ett krucifix och två apostlafigurer som uppställdes på altaret istället för korset. 1939-40 genomgick kyrkan en grundlig renovering efter ritningar av arkitekt Knut Nordenskjöld vid Kungliga Byggnadsstyrelsen. Målsättningen var att ordna ny uppvärmning, bättre bekvämlighet samt "en stämningsfullare och rikare interiör". Korgavelns trefönstergrupp igensattes och ersattes av ett litet rundfönster med glasmålning av Yngve Lundström. Plåttäckningen på taken byttes mot skiffer och fasaderna målades helvita. Nya hängrännor och stuprör uppsattes. Porten kläddes med koppar. Tredingstakets öppna takkonstruktion doldes bakom ett tunnvalv av masonit för att ge rummet ett "lugnare" uttryck och förbättra värmeisoleringen. Kamin och skorsten slopades. Elektrisk uppvärmning och belysning installerades, sistnämnda med delvis nya armaturer. Bänkinredning och predikstol nygjordes. Läktaren fick nya pelare och förhöjt bröst, inklätt i masonit. Ett nytt, pneumatiskt orgelverk med ny fasad installerades. Det var byggt av Levin Johansson, Liared, med användande av det äldre pipmaterialet. Altare och altarring inkläddes med plywood. På altaret placerades en altartavla av Gunnar Torhamn. Dörrarna kläddes med masonit. Vapenhuset försågs med nytt golv och bänk av kalksten. Interiören gavs en helt ny, väl avstämd färgsättning som knöt samman rummet. 1954 försåg Gunnar Torhamn altartavlan med flyglar. 1961 slipades och fernissades golven. 1977-78 ommålades exteriör och interiör. 1985 svarade byggmästare Sture Billhed för lagning och ommålning av fasadernas puts. Ett högt skyddsräcke uppsattes vid samma tillfälle på läktaren. 1998-99 renoverades interiören efter ett förslag av Voten Arvid Konsult AB. Mittgången försågs med nytt golv och i vapenhuset gjordes golvet delvis sluttande för rullstolar. Interiören ommålades, till stor del i enlighet med befintlig färgsättning. Putsen på väggarna lagades. En manöverstation för ljudanläggningen ordnades i vapenhuset. Ett dopaltare från 1940 borttogs. Sakristian försågs med ny textilförvaring. 2000 ansåg församlingen att orgelverket ej var värt att renovera, varför en digitalorgel införskaffades. Orgelhusets bakre del borttogs och resten blev förrådsutrymme. Församlingen uppmanades att magasinera det pipmaterial som härrörde från 1896 års orgel. Län: Västra Götaland, Kommun: Ulricehamn, Landskap: Västergötland, Socken: Ulricehamn , Stift: Skara stift, Församling: Ulricehamns församling Nybyggnadsår: 1200 - 1300 13.40975783606654,57.81471983308184 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000443879 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000443879 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000443879 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Murverk - Natursten, Murverk - Natursten, granit
Vists kyrka uppfördes under medeltid av gråsten. Dopfuntens datering talar för att så skett under 1200-talet. Det var en tornlös byggnad med smalare, rakslutet kor i öster. I 1830 års inventering står: "Hon är liten, mörk, ful och utan alla dekorationer, men af sten". 1888 uppdrog kyrkostämman åt byggmästaren L E Petersson i Skara att ta fram en ritning till ombyggnad av kyrkan, vilken sedan omarbetades av arkitekt Gustaf Petterson vid Överintendentsämbetet. Den gamla kyrkans murar skulle bibehållas där så kunde ske, eftersom man till stor del tänkte följa dennas planform. Kyrkan skulle utvidgas åt väster samt förses med torn och sakristia. Vid upptagning av fönster i södra sidan och korgaveln befanns dessa murar så dåliga att de måste rivas. En runsten påträffades i samband med detta. Således blev endast de norra murarna kvar. Kyrkan gavs en nyromansk karaktär med bl.a. trefönstergrupp i korgaveln. Putsen var färgad med vita omfattningar. Interiören fick tredingstak med synliga åsar och sparrar. Runt triumfbågen målades ett språkband. På altaret placerades ett klöverbladskors. Bänkinredningen gjordes öppen med nygotiska gavlar. Arbetet utfördes 1891-93 under ledning av byggmästaren Westberg. 1896 färdigställdes en orgel av A J Svensson, Södra Ving. 1932 konserverade C O Svensson ett krucifix och två apostlafigurer som uppställdes på altaret istället för korset. 1939-40 genomgick kyrkan en grundlig renovering efter ritningar av arkitekt Knut Nordenskjöld vid Kungliga Byggnadsstyrelsen. Målsättningen var att ordna ny uppvärmning, bättre bekvämlighet samt "en stämningsfullare och rikare interiör". Korgavelns trefönstergrupp igensattes och ersattes av ett litet rundfönster med glasmålning av Yngve Lundström. Plåttäckningen på taken byttes mot skiffer och fasaderna målades helvita. Nya hängrännor och stuprör uppsattes. Porten kläddes med koppar. Tredingstakets öppna takkonstruktion doldes bakom ett tunnvalv av masonit för att ge rummet ett "lugnare" uttryck och förbättra värmeisoleringen. Kamin och skorsten slopades. Elektrisk uppvärmning och belysning installerades, sistnämnda med delvis nya armaturer. Bänkinredning och predikstol nygjordes. Läktaren fick nya pelare och förhöjt bröst, inklätt i masonit. Ett nytt, pneumatiskt orgelverk med ny fasad installerades. Det var byggt av Levin Johansson, Liared, med användande av det äldre pipmaterialet. Altare och altarring inkläddes med plywood. På altaret placerades en altartavla av Gunnar Torhamn. Dörrarna kläddes med masonit. Vapenhuset försågs med nytt golv och bänk av kalksten. Interiören gavs en helt ny, väl avstämd färgsättning som knöt samman rummet. 1954 försåg Gunnar Torhamn altartavlan med flyglar. 1961 slipades och fernissades golven. 1977-78 ommålades exteriör och interiör. 1985 svarade byggmästare Sture Billhed för lagning och ommålning av fasadernas puts. Ett högt skyddsräcke uppsattes vid samma tillfälle på läktaren. 1998-99 renoverades interiören efter ett förslag av Voten Arvid Konsult AB. Mittgången försågs med nytt golv och i vapenhuset gjordes golvet delvis sluttande för rullstolar. Interiören ommålades, till stor del i enlighet med befintlig färgsättning. Putsen på väggarna lagades. En manöverstation för ljudanläggningen ordnades i vapenhuset. Ett dopaltare från 1940 borttogs. Sakristian försågs med ny textilförvaring. 2000 ansåg församlingen att orgelverket ej var värt att renovera, varför en digitalorgel införskaffades. Orgelhusets bakre del borttogs och resten blev förrådsutrymme. Församlingen uppmanades att magasinera det pipmaterial som härrörde från 1896 års orgel.