Bohusläns museums historik vid inventering 2002-2005: Den omkring milslånga kyrkvägen till Grebbestad för befolkningen i Havstenssund med kringliggande skärgårdsöar motiverade tidigt behovet av en egen kyrkobyggnad. En kapellbyggnadsförening bildades slutligen 1919. Ordförande var dåvarande komministern i Grebbestad, Rolf Bergendahl. Kapellet kom till stånd närmare tjugo år senare, uppfört efter ritningar av Knut Nordenskjöld, invigt 6 december 1938. Inga större ändringar har skett under åren, endast tillbyggnad av utrymme för WC på baksidan. Invändigt skedde en ommålning 1961, då kyrksalen fick vita väggar och blått tak, i stället för de ursprungligen ockragula väggarna och gröna taket.
KYRKORUMMET är ljust och enkelt hållet. Koret har en rak avslutning åt öster, och skiljs från långhuset dels genom att det är något smalare, och dels genom att korgolvet är tre steg högre. Dessutom finns en tvärbjälke (trabes) med ett stort krucifix placerat över koröppningen. I en nisch innanför korets sydfönster är golvet ytterligare ett halvt steg högre: Här var ursprungligen dopfunten tänkt att stå. Sakristia finns på korets norrsida. Mellan vapenhus och kyrkorum finns ett förrum under läktaren, varifrån läktartrappan går upp. Säreget för detta kyrkorum är att fönstren längs långsidorna är runda. Kyrkorummets grundplan har stora likheter med andra kyrkor av samme arkitekt under 1920-30-talet, men stilmässigt har interiören i Havstensund mer påverkan av funktionalism än i de andra kyrkorna. GOLVET är ett lackat trägolv, från byggnadstiden. VÄGGARNA är klädda med släta träfiberskivor. Listerna som täcker skarvarna ger samtidigt en fältindelning. Ytan har senare fått en glasfiberväv. Väggarna är vita, förutom en gråmålad bröstning innanför bänkkvarteren (se nedan). TAKET är ett välvt skivklätt trätak, avvalmat i koret. Taket är ljust blåmålat. Ett mindre plant parti utmed ytterväggarna haren enkel målad fältindelning. Taklist saknas. INGÅNG finns i väster från förrummet under läktaren. Släta dörrar med en rund dekoration i mitten på varje dörrblad. Dörrarna är grå, med blå rundlar med ett förgyllt ornament i mitten och en smal guldlist runt kanterna. Mellan förrummet och vapenhuset sitter likadana dörrar. Till sakristia och till förråd i anslutning till kyrkorummet är dörrarna helt släta. FÖNSTREN är runda träfönster, med korspost och med antikglas i blyinfattning. Korets sydfönster är rektangulärt. Kopplade fönster från byggnadstiden. SAKRISTIA - På korets norrsida, samtida med kyrkan. Inredningen med släta skivklädda väggar och tak likt kyrkan i övrigt. I taket en liknande försänkning som i vapenhuset med belysningsarmatur, från byggnadstiden. VAPENHUSET i Havstenssund är en lägre byggnadsdel som länkar samman kyrkobyggnaden och tornet, vilka annars är fristående från varandra. Innanför ett mindra vindfång kommer man till vapenhusets runda entréhall. I hörnen mellan det runda rummet och den egentligen rektangulära byggnadskroppen finns förråd, samt på norrsidan en utbyggnad för WC. Dörrar i vindfång och till förrum under läktaren av samma utseende som ingångsdörrarna i kyrkorummet (se ovan). Övriga mindre dörrar helt släta, vitmålade likt väggarna. GOLVET är täckt med kalksten, mönsterlagt i cirkel. VÄGGARNA klädda med vitmålade träfiberskivor. Även TAKET har samma material, men har en rund försänkning (eller kanske förhöjning) målad i blått, och i mitten av denna, i ytterligare en försänkning, sitter en rund belysningsarmatur av frostat glas, från byggnadstiden. TORNET är helt murat i granit, som på insidan endast har en tunn slamning. Tornet fungerar endast som trapptorn, här finns en kraftig stentrappa som löper runt en fyrkantig trappspindel i mitten, även den av granit. Ingång från vapenhuset. Små fönster i djupa och inåt breddade fönsternischer skänker ljus. INREDNING ALTARE - Placerat mot östväggen, putsat. Täckt med en kalkstensskiva. Slätputsade gråmålade sidor med dekor al secco på framsidan, ett vilande Guds Lamm inom en oval. Från byggnadstiden. ALTARUPPSATS - Altaruppsats i form av ett altarskåp med stängningsbara luckor. I altaruppsatsen finns en målning (olja på trä) med ett uppståndelsemotiv. Målningen är utförd i ljusa kulörer och omges av en brunmålad och förgylld ram, vilken kröns av en förgylld kraftig strålkrans med treenighetssymbol i mitten, och en krona av metall framför. Luckorna är helt mattförgyllda, med målade Kristusmonogram (INRI samt IHS). Luckornas baksida bruna med små grå kors strödda över ytan. Utförd av Curt Viberg 1938. Luckorna stängs på långfredagen och öppnas åter på påskdagen. ALTARRING - Sluten rektangulär med framskjutande mittparti, av trä. Helt släta sidor, blåmålade, med något ljusare fyllningar med guldkanter i mittpartiet. Överliggare och knäfall klädda i gult svagt randigt tyg. Från byggnadstiden PREDIKSTOLEN är placerad på norrsidan, mellan koret och långhuset, består av korg och ljudtak. KORGEN har en fyrsidig grundplan med utsvängda sidor. Framsidan är försedd med en skulpterad Kristusfigur i relief. Underredet har ungefär samma bredd som korgen. Allt målat i grå marmorering, med breda blå band med förgyllningar längs över- och underkant. LJUDTAKET har samma grundform, är plant med en profilerad kant. Målat på samma sätt som korgen. Från byggnadstiden. DOPFUNT - I södra kordelen, av trä. Platt kvadratisk fot med romerska siffror i relief på kanten (kyrkans byggnadsår), kvadratiskt skaft med räfflor, och överst en fyrpassformig cuppa med symbolreliefer (kors, Kristusmonogram). Målad grå med marmorerad cuppa, förgyllda ornament. Från byggnadstiden. TRIUMFKRUCIFIX, placerat på tvärbjälke framför koret, av skulpterat trä. Skulpterat med medeltida krucifix som förebilder. Från byggnadstiden, tillverkat av E Fagerberg, Stockholm. BÄNKINREDNING - Två öppna kvarter utefter långväggarna och med bänkskärmar mot koret. Utsidan är marmorerad i brunt med en förgylld list i överdelen, insidan målad i brunt. Bänkarna har en egen bröstning ut mot ytterväggarna, det finns alltså ett mellanrum på ca 15 cm mellan bänkkvarteren och väggen. På sydsidan är bänkar borttagna dels längst fram och dels längst bak, för att ge plats åt musiker respektive ljusglob. LÄKTARE - I väster, uppburen av fyra fyrkantiga träpelare med profileringar, vitmålade. Läktarbarriären är helt rak, med en enkel fältindelning med utanpålliggande skivor, vilka är marmorerade i grått medan resten av läktaren är vit. I mitten en utanpåliggande korsdekoration, även den marmorerad. ORGEL: På läktaren finns ett orgelverk, tillverkat 1950 av Hammarbergs orgelbyggeri, Göteborg. Själva orgelverket är placerat i ett utrymme som löper mellan bottenvåning och läktare, och därför finns inget orgelhus i vanlig mening på läktaren, endast spelbordet. BELYSNINGSARMATURER - Elektrifierade malmkronor över mittgången, ritade av kyrkans arkitekt, från byggnadstiden, Elektrifierade lampetter längs väggar och i kor, även de från byggnadstiden, möjligen också ritade av kyrkans arkitekt. De senare är tillverkade av Jonssons gelbgjuteri i Skara. NUMMERTAVLA - Vid södra väggen mellan koret och långhuset. Rektangulär, av trä. Profilerad ram, målad i grått och brunt, med indragna hörn. Krön av koppar, mässingsornament undertill. Från byggnadstiden. KLOCKOR - I tornet hänger en klocka med inskriptioner, gjuten 1938 hos Bergholtz i Stockholm.
Trä - Träpanel, Sten - Granit, Trä - Träpanel
Trä - Plank, Murverk - Natursten, granit, Trä
Lanternin, Sadeltak - Valmat, Sadeltak - Valmat
HAVSTENSSUNDS KAPELL har en något ovanlig form, med långhus och torn åtskilda från varandra, men sammanlänkade av det mellanliggande vapenhuset. Vapenhuset är lågt, dess taknock når upp till långhusets takfot. LÅNGHUSET är helt rektangulärt, med en sakristia på norrsidan. FASADERNA på långhus, sakristia och vapenhus är klädda med en rödmålad locklistpanel, med en sockel av granit. Långhusets TAK är ett sadeltak, avvalmat på båda kortsidorna, täckt med skiffer. En kopparklädd skorsten finns i öster, krönt av ett smalt järnkors med kopparklotsändar. Vapenhusets tak är väsentligt lägre och täckt med kopparplåt, liksom även sakristians, som bär ett järnkors med kopparklot. Kyrkan har sin HUVUDINGÅNG genom vapenhuset, mellan långhuset och tornet. En rektangulär stentrappa med svarta smidesräcken leder upp till ett framskjutande vindfång. Kyrkporten har en rektangulär kopparklädd dubbeldörr med ett förgyllt kors ovanför. Sakristian har ingång i norr med rektangulär kopparklädd enkeldörr. Långhusets FÖNSTER är sex runda fönster, tre på vardera långsidan, samt ett rektangulärt i korets sydvägg. Mindre fönster finns i vapenhuset och sakristian. Fönstren är av trä, gråmålade och försedda med tonade småglas i blyspröjsverk. Sakristians fönster är dessutom försedda med gråmålade fönsterluckor. TORNET har murar av sten, med fasader av tuktade granitblock. I sydöstra respektive nordvästra hörnet skjuter två stora stenblock ut ur muren, avsedda som sittbänkar. Rektangulära ljusgluggar i norr och söder, runda i norr och väster. Svarta ankarjärn sitter i muren under takfoten i norr och söder, i form av årtalen 1937 respektive 1938. Tornets väggar avslutas uppåt av en tandad gesims. Överdelen av tornet är utformad som en stor lanternin, med klockan synligt upphängd. Överdelen är kopparklädd såväl ut- som invändigt, inga luckor. Överdelens tak är en svängd huv, täckt med skiffer och krönt av ett stort kopparklätt träklot med kors på.
Kor - Öster, Torn - Väster, Torn - Väster, Kor - Rakt, Sakristia - Norr, Vapenhus - Väster, Kor - Fullbrett, Kor - Rakt, Kor - Fullbrett, Sakristia - Norr
21400000443316 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000443316 Bebyggelse - byggnad TANUM FÅRABY 1:37 - husnr 1 HAVSTENSSUNDS KAPELL Bohusläns museums historik vid inventering 2002-2005: Den omkring milslånga kyrkvägen till Grebbestad för befolkningen i Havstenssund med kringliggande skärgårdsöar motiverade tidigt behovet av en egen kyrkobyggnad. En kapellbyggnadsförening bildades slutligen 1919. Ordförande var dåvarande komministern i Grebbestad, Rolf Bergendahl. Kapellet kom till stånd närmare tjugo år senare, uppfört efter ritningar av Knut Nordenskjöld, invigt 6 december 1938. Inga större ändringar har skett under åren, endast tillbyggnad av utrymme för WC på baksidan. Invändigt skedde en ommålning 1961, då kyrksalen fick vita väggar och blått tak, i stället för de ursprungligen ockragula väggarna och gröna taket. Län: Västra Götaland, Kommun: Tanum, Landskap: Bohuslän, Socken: Tanum , Stift: Göteborgs stift, Församling: Tanums församling Nybyggnadsår: 1938 - 1938 11.189111741856145,58.74912682602004 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000443316 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000443316 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000443316 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17