Torn - Väster, Kor - Öster, Torn - Väster, Sakristia - Väster, Kor - Smalare, Kor - Öster, Kor - Rundat
Murverk - Natursten, Murverk - Natursten
Björkö kristna historia sträcker sig tillbaka till medeltiden då en stenkyrka uppfördes omkring 50 meter väster om den nuvarande kyrkan står. De medeltida källorna är få varför litet är känt om kyrkans tidiga historia. En kyrkklocka som idag finns bevarad inne i kyrkorummet är sannolikt gjuten under 1400-talet. På 1600-talet görs den första kända tillbyggnaden av kyrkan vilken få byggs till mot söder. Socknen upplever under slutet av 1600-talet en påtaglig befolkningsökning vilket sannolikt var incitamentet för tillbyggnaden. År 1714 gjordes reparationsåtgärder på kyrkans sakristia och drygt ett decennium senare utfördes ytterligare en utbyggnad, denna gång mot söder. Det finns i källorna beskrivet att man år 1739 påbörjar rivningen av en gammal träkyrka, rivningen efterföljs av en ombyggnad. Sannolikt är det tillbyggnaderna som avses. Sakristian byggdes om 1747. År 1761 införskaffade församlingen en ny altaruppsats till kyrkan, uppsatsen tillverkades av Johan Ullberg. Under början upplevde Björkö socken en betydande befolkningsökning och den gamla medeltida kyrkan upplevdes sannolikt som alltför trång för de växande församlingen. År 1841 uppdrog man åt länsbyggmästare Carl Robert Palmér att upprätta ett förslag på en ny kyrka åt församlingen. Palmérs förslag skickades in till Överintendentsämbetet i Stockholm där arkitekt Carl Gustaf Blom bearbetade förslaget. Blom ändrade en hel del i det ursprungliga förslaget innan det återsändes till församlingen vilka hade flera invändningar på detta. Blom upprättade då ett nytt ritningsförslag vilket senare kom att utföras med små förändringar. Det beslutades att den nya kyrkan skulle uppföras på ny plats, omkring 50 meter väster om var den ursprungliga kyrkan stod. Arbetet med att uppföra den nya kyrkan påbörjades 1843 och 1850 invigdes den av biskop Ch Isac Heurlin. I samband med att den nya kyrkan byggdes revs den gamla medeltida kyrkobyggnaden. En orgel införskaffades 1848 och placerades på orgelläktaren i kyrkan, den byggdes av orgelbyggaren Sven Nordström, Flisby, vilken tillsammans med sin bror Erik var flitiga orgelbyggare som finns förekommande i flera av länets kyrkobyggnader. En ny altartavla utförd av konstnären Bengt Nordenberg köptes 1865. Det är oklart vad kyrkan hade för altarprydnad när den stod klar, på Bloms ritningar finns ett svepekors inritat men det är ingen säkerhet för att så blev utfört. År 1893 var fönstrens träspröjsning rötskadade varför man ersatte dessa med nya av gjutjärn. I början av 1900-talet bryter man upp den strikthet som präglar det nyklassicistiska idealen i samband med att de begravningsvapen som pryder väggarna plockades in. I linje med detta återförs 1916 den gamla altaruppsatsen från 1761 och placeras i kyrkan, samtidigt gjordes en genomgripande renovering av kyrkan. Vid renoveringen gjordes en ommålning av interiören. Yttre reparationer gjordes 1926 då torntaket lades om, bara några år senare följdes detta av en större yttre restaurering. Den nuvarande dopfunten införskaffades 1939 och är en enkel funt i kalksten som återfinns i flera kyrkor runt om i länet. I slutet av 1940-talet började församlingen planera för en större restaurering och modernisering av kyrkobyggnaden. Den genomfördes under åren 1952-53 efter program av ingenjör Erik Persson vid Johannes Dahls Arkitektfirma, Tranås. Dessförinnan hade Nordströmsorgeln byggts om av B Wedrup/Firma Orgeltjänst i Uppsala. Restaureringen medförde en påtagliga förändringar i kyrkorummet. De gamla värmekaminerna utbyttes mot ett lågtryckångvärmesystem och nya innanfönster av trä monterades. Ett av fönstren vid den norra långhusväggen sattes igen och den gamla altaruppsatsen från 1761 konserverades av konservator Sven Wahlgren, Jönköping. Vidare höjdes predikstolen och en spiraltrappa från kyrkorummet upp till orgelläktaren utfördes. En invändig ommålning utfördes och ett nytt kalkstensgolv lades i vapenhuset. År 1964 installerades ett nytt orgelverk i Nordströmsorgeln. Från den gamla orgeln återanvändes orgelfasaden samt ett antal stämmor, det nya orgelverket tillverkades av orgelbyggare Nils Hammarberg, Göteborg. En toalett installerades i sakristian och nya dörrar monterades i vapenhuset. Ritningar till förändringarna upprättades av Johannes Dahls Arkitektfirma, Tranås. Ett litet kyrkomuseum anordnades 1970 i kyrkans tornkammare. I museet placerades föremål från den gamla kyrkan, bl.a. begravningsvapen över släkten Duse på Sjöeryd och orgelbordet från Nordströmsorgeln. En utvändig restaurering utfördes 1971 efter program av Johannes Dahls Arkitektfirma, Tranås. Vid denna omputsades fasaderna och avfärgades med KEIM-färg. Ett nytt tornur installerades samtidigt. År 1975 gjordes en ombyggnad av kyrkan där ett väntrum inreddes i det södra rummet jämte vapenhuset, vidare skapades nya förvaringsutrymmen. En ny invändig restaurering utfördes 1986-89 efter program av arkitekt Per Rudenstam, Huskvarna. Vid restaureringen gjordes en total invändig ommålning, bänkinredningen och övrig inredning gavs en ny färgsättning. Ett antal bänkar plockades bort och en lillkyrka anordnades mellan de norra bänkkvarteren. Som altarprydnad för lillkyrkan användes altaruppsatsen från 1761. Altaruppsatsen och de gamla begravningsvapnen genomgick konserveringsåtgärder av konservator Ola Westerudd, Jönköping, som även utförde en färgundersökning av dessa inför restaureringen. I vapenhuset monterades ett nytt vindfång i modern stil. Den senaste restaureringen utfördes 2001 under ledning av Sivert Holmberg, KBR, i Lekeryd. Arbetena inbegrep reparationer och målningsarbeten av kyrkans plåttak och torntaket som hade en del rötskador. Fasaderna putslagades och avfärgades och fönstrena ommålades.
21400000442990 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000442990 Bebyggelse - byggnad VETLANDA BJÖRKÖ 8:1 - husnr 1 BJÖRKÖ KYRKA Björkö kristna historia sträcker sig tillbaka till medeltiden då en stenkyrka uppfördes omkring 50 meter väster om den nuvarande kyrkan står. De medeltida källorna är få varför litet är känt om kyrkans tidiga historia. En kyrkklocka som idag finns bevarad inne i kyrkorummet är sannolikt gjuten under 1400-talet. På 1600-talet görs den första kända tillbyggnaden av kyrkan vilken få byggs till mot söder. Socknen upplever under slutet av 1600-talet en påtaglig befolkningsökning vilket sannolikt var incitamentet för tillbyggnaden. År 1714 gjordes reparationsåtgärder på kyrkans sakristia och drygt ett decennium senare utfördes ytterligare en utbyggnad, denna gång mot söder. Det finns i källorna beskrivet att man år 1739 påbörjar rivningen av en gammal träkyrka, rivningen efterföljs av en ombyggnad. Sannolikt är det tillbyggnaderna som avses. Sakristian byggdes om 1747. År 1761 införskaffade församlingen en ny altaruppsats till kyrkan, uppsatsen tillverkades av Johan Ullberg. Under början upplevde Björkö socken en betydande befolkningsökning och den gamla medeltida kyrkan upplevdes sannolikt som alltför trång för de växande församlingen. År 1841 uppdrog man åt länsbyggmästare Carl Robert Palmér att upprätta ett förslag på en ny kyrka åt församlingen. Palmérs förslag skickades in till Överintendentsämbetet i Stockholm där arkitekt Carl Gustaf Blom bearbetade förslaget. Blom ändrade en hel del i det ursprungliga förslaget innan det återsändes till församlingen vilka hade flera invändningar på detta. Blom upprättade då ett nytt ritningsförslag vilket senare kom att utföras med små förändringar. Det beslutades att den nya kyrkan skulle uppföras på ny plats, omkring 50 meter väster om var den ursprungliga kyrkan stod. Arbetet med att uppföra den nya kyrkan påbörjades 1843 och 1850 invigdes den av biskop Ch Isac Heurlin. I samband med att den nya kyrkan byggdes revs den gamla medeltida kyrkobyggnaden. En orgel införskaffades 1848 och placerades på orgelläktaren i kyrkan, den byggdes av orgelbyggaren Sven Nordström, Flisby, vilken tillsammans med sin bror Erik var flitiga orgelbyggare som finns förekommande i flera av länets kyrkobyggnader. En ny altartavla utförd av konstnären Bengt Nordenberg köptes 1865. Det är oklart vad kyrkan hade för altarprydnad när den stod klar, på Bloms ritningar finns ett svepekors inritat men det är ingen säkerhet för att så blev utfört. År 1893 var fönstrens träspröjsning rötskadade varför man ersatte dessa med nya av gjutjärn. I början av 1900-talet bryter man upp den strikthet som präglar det nyklassicistiska idealen i samband med att de begravningsvapen som pryder väggarna plockades in. I linje med detta återförs 1916 den gamla altaruppsatsen från 1761 och placeras i kyrkan, samtidigt gjordes en genomgripande renovering av kyrkan. Vid renoveringen gjordes en ommålning av interiören. Yttre reparationer gjordes 1926 då torntaket lades om, bara några år senare följdes detta av en större yttre restaurering. Den nuvarande dopfunten införskaffades 1939 och är en enkel funt i kalksten som återfinns i flera kyrkor runt om i länet. I slutet av 1940-talet började församlingen planera för en större restaurering och modernisering av kyrkobyggnaden. Den genomfördes under åren 1952-53 efter program av ingenjör Erik Persson vid Johannes Dahls Arkitektfirma, Tranås. Dessförinnan hade Nordströmsorgeln byggts om av B Wedrup/Firma Orgeltjänst i Uppsala. Restaureringen medförde en påtagliga förändringar i kyrkorummet. De gamla värmekaminerna utbyttes mot ett lågtryckångvärmesystem och nya innanfönster av trä monterades. Ett av fönstren vid den norra långhusväggen sattes igen och den gamla altaruppsatsen från 1761 konserverades av konservator Sven Wahlgren, Jönköping. Vidare höjdes predikstolen och en spiraltrappa från kyrkorummet upp till orgelläktaren utfördes. En invändig ommålning utfördes och ett nytt kalkstensgolv lades i vapenhuset. År 1964 installerades ett nytt orgelverk i Nordströmsorgeln. Från den gamla orgeln återanvändes orgelfasaden samt ett antal stämmor, det nya orgelverket tillverkades av orgelbyggare Nils Hammarberg, Göteborg. En toalett installerades i sakristian och nya dörrar monterades i vapenhuset. Ritningar till förändringarna upprättades av Johannes Dahls Arkitektfirma, Tranås. Ett litet kyrkomuseum anordnades 1970 i kyrkans tornkammare. I museet placerades föremål från den gamla kyrkan, bl.a. begravningsvapen över släkten Duse på Sjöeryd och orgelbordet från Nordströmsorgeln. En utvändig restaurering utfördes 1971 efter program av Johannes Dahls Arkitektfirma, Tranås. Vid denna omputsades fasaderna och avfärgades med KEIM-färg. Ett nytt tornur installerades samtidigt. År 1975 gjordes en ombyggnad av kyrkan där ett väntrum inreddes i det södra rummet jämte vapenhuset, vidare skapades nya förvaringsutrymmen. En ny invändig restaurering utfördes 1986-89 efter program av arkitekt Per Rudenstam, Huskvarna. Vid restaureringen gjordes en total invändig ommålning, bänkinredningen och övrig inredning gavs en ny färgsättning. Ett antal bänkar plockades bort och en lillkyrka anordnades mellan de norra bänkkvarteren. Som altarprydnad för lillkyrkan användes altaruppsatsen från 1761. Altaruppsatsen och de gamla begravningsvapnen genomgick konserveringsåtgärder av konservator Ola Westerudd, Jönköping, som även utförde en färgundersökning av dessa inför restaureringen. I vapenhuset monterades ett nytt vindfång i modern stil. Den senaste restaureringen utfördes 2001 under ledning av Sivert Holmberg, KBR, i Lekeryd. Arbetena inbegrep reparationer och målningsarbeten av kyrkans plåttak och torntaket som hade en del rötskador. Fasaderna putslagades och avfärgades och fönstrena ommålades. Län: Jönköping, Kommun: Vetlanda, Landskap: Småland, Socken: Björkö , Stift: Växjö stift, Församling: Björkö församling Nybyggnadsår: 1843 - 1850 14.906576045299495,57.51568999646296 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000442990 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000442990 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000442990 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17