21400000442896 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000442896 Bebyggelse - byggnad VÄRNAMO BREDARYD 45:2 - husnr 1 BREDARYDS KYRKA Nuvarande kyrkas föregångare var byggd av sten och sannolikt medeltida. Den fick en tillökning 1706. Med 1800-talets ökande folkmängd blev denna för liten och 1848 yrkade kyrkoherden på nybyggnad. Församlingen började samla in medel. Först 1860 kunde grunden läggas. På församlingens önskemål kopierade arkitekt Emil Viktor Langlet vid Överintendentsämbetet ritningarna till Voxtorps kyrka (dock lade man sedan till två fönsteraxlar). Gamla kyrkan revs 1863 och nya kyrkan var helt färdig året därpå. Murarmästare var Elias Pettersson från Sandhult och snickarmästare Bengt Andersson från Villstad. För målningsarbetena stod artisten Sven Magnus Johansson från Ås. 1875 kompletterades kyrkan med en orgel, byggd av Johannes Andersson och J Karlsson i Långaryd. 1888 fick kyrkan sin första uppvärmning i form av två järnkaminer. Altarets träkors ersattes 1894 av en altartavla. 1912 och 1921 skedde inre ommålning. Vid den förra vitmålades inredningen och bladrankor målades kring fönstren. 1925 omtäcktes lanterninen och det ruttna korset utbyttes, följande år ommålades lanternin och fönster. 1931 projekterade arkitekt Paul Boberg en ny uppvärmning med varmluft, varför pannrum byggdes och innanfönster insattes. 1935 ommålades fasaderna med kalkfärg. Vidare uppsattes hängrännor och stuprör. 1937-38 konserverade Erik Sköld triumfkrucifix och altaruppsats från den gamla kyrkan, vilka placerades i kyrkorummet. 1953 byggdes orgelverket om av Troels Krogh. 1955-57 genomgick kyrkan en restaurering i enlighet med program upprättat av arkitekt Johannes Dahl, Tranås. De exteriöra arbetena inskränkte sig till putslagning och avfärgning med silikatblandad kalkfärg i gulbruten ton. I interiören ombyggdes bänkkvarteren till större bekvämlighet. Bänkarna utglesades och gavlarna breddades. Nya golv lades i kvarteren. Ryggar, dörrar och skärmar sparades. Nya dörrblad sattes i portarna. Altarringen öppnades vid väggen. I korfönstren insattes ljusdämpande antikglas. Sakristian fick ny skåpsinredning. Vapenhusets norra trappa slopades, den södra ombyggdes och ett förråd ordnades under densamma. Kyrkan elektrifierades och försågs med sex nya ljuskronor i barockstil. Erik Sköld konserverade begravningsvapen, äldre läktarbröst och renässanspredikstol. Interiören fick ny färgsättning, närmare den ursprungliga. Väggarnas oljemålade dekor togs bort och de avfärgades med silikathaltig kalkfärg. Bänkarnas ursprungliga grågröna färg togs fram och återskapades. Läktare, dörrar, altarring och predikstol målades i anslutning till denna. 1967 renoverades exteriören av byggmästare Gunnar Knutsson, Gislaved. Fasadputsen lagades med KC-bruk och sockelputsen ersattes av cementbruk. Hela kyrkan avfärgades med vit plastfärg som skall bli mycket motståndskraftig mot idens tand. 1972 slopades bänkarna på läktarens norra sida för att ge plats för kör. 1979 svarade arkitekt Hans Lindén, Växjö, för en större renovering. Västentrén handikappanpassades. I vapenhuset revs förrådet och golvet belades med kalksten. Under läktaren gjordes en inbyggnad för kapprum, förråd, ny läktartrappa, handikapptoalett, väntrum och pentry. Ytterligare läktarbänkar slopades i söder. I tornrummet restes en brandvägg. Golvet sänktes inom altarringen och tycks vid detta tillfälle ha fått sin beiga heltäckningsmatta. Altartavla och predikstol rengjordes av konservator Ola Westerudd. Den ursprungliga marmoreringen på kolonnpostamenten togs fram. Hela interiören ommålades med till stor del ny färgsättning i övervägande gråblått. Väggarna avfärgades med kalk i en gulbruten ton. Tornluckorna fick automatiserad öppning och det på nytt vittrade korset gjordes om. 1980 fordrades större fasadreparationer, ledda av samme arkitekt. Härvidlag fick hela tornet omputsas och kom sannolikt att avfärgas med vit mineralfärg, medan resten av kyrkan fick traditionell kalkfärg. Samma år tilläggsisolerades innertaket och en kororgel tillkom. Ny målning skedde 1987. Samma år och följande gjordes smärre konservatorsarbeten på altaruppsats och krucifix liksom sanering mot strimmig trägnagare i den förra. 1995 konserverades porträttgravstenen och en liggande textilförvaring anordnades på läktaren. 2002 målades fönster och dörrar. Exteriöra ommålningsarbeten skedde 2006. Län: Jönköping, Kommun: Värnamo, Landskap: Småland, Socken: Bredaryd , Stift: Växjö stift, Församling: Bredaryds församling Nybyggnadsår: 1860 - 1863 13.73675992276457,57.17398370740007 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000442896 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000442896 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000442896 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Torn - Väster, Sakristia - Norr, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Kor - Smalare, Kor - Öster, Torn - Väster, Kor - Rundat
Sadeltak, Lanternin, Sadeltak - Valmat, Sadeltak
Nuvarande kyrkas föregångare var byggd av sten och sannolikt medeltida. Den fick en tillökning 1706. Med 1800-talets ökande folkmängd blev denna för liten och 1848 yrkade kyrkoherden på nybyggnad. Församlingen började samla in medel. Först 1860 kunde grunden läggas. På församlingens önskemål kopierade arkitekt Emil Viktor Langlet vid Överintendentsämbetet ritningarna till Voxtorps kyrka (dock lade man sedan till två fönsteraxlar). Gamla kyrkan revs 1863 och nya kyrkan var helt färdig året därpå. Murarmästare var Elias Pettersson från Sandhult och snickarmästare Bengt Andersson från Villstad. För målningsarbetena stod artisten Sven Magnus Johansson från Ås. 1875 kompletterades kyrkan med en orgel, byggd av Johannes Andersson och J Karlsson i Långaryd. 1888 fick kyrkan sin första uppvärmning i form av två järnkaminer. Altarets träkors ersattes 1894 av en altartavla. 1912 och 1921 skedde inre ommålning. Vid den förra vitmålades inredningen och bladrankor målades kring fönstren. 1925 omtäcktes lanterninen och det ruttna korset utbyttes, följande år ommålades lanternin och fönster. 1931 projekterade arkitekt Paul Boberg en ny uppvärmning med varmluft, varför pannrum byggdes och innanfönster insattes. 1935 ommålades fasaderna med kalkfärg. Vidare uppsattes hängrännor och stuprör. 1937-38 konserverade Erik Sköld triumfkrucifix och altaruppsats från den gamla kyrkan, vilka placerades i kyrkorummet. 1953 byggdes orgelverket om av Troels Krogh. 1955-57 genomgick kyrkan en restaurering i enlighet med program upprättat av arkitekt Johannes Dahl, Tranås. De exteriöra arbetena inskränkte sig till putslagning och avfärgning med silikatblandad kalkfärg i gulbruten ton. I interiören ombyggdes bänkkvarteren till större bekvämlighet. Bänkarna utglesades och gavlarna breddades. Nya golv lades i kvarteren. Ryggar, dörrar och skärmar sparades. Nya dörrblad sattes i portarna. Altarringen öppnades vid väggen. I korfönstren insattes ljusdämpande antikglas. Sakristian fick ny skåpsinredning. Vapenhusets norra trappa slopades, den södra ombyggdes och ett förråd ordnades under densamma. Kyrkan elektrifierades och försågs med sex nya ljuskronor i barockstil. Erik Sköld konserverade begravningsvapen, äldre läktarbröst och renässanspredikstol. Interiören fick ny färgsättning, närmare den ursprungliga. Väggarnas oljemålade dekor togs bort och de avfärgades med silikathaltig kalkfärg. Bänkarnas ursprungliga grågröna färg togs fram och återskapades. Läktare, dörrar, altarring och predikstol målades i anslutning till denna. 1967 renoverades exteriören av byggmästare Gunnar Knutsson, Gislaved. Fasadputsen lagades med KC-bruk och sockelputsen ersattes av cementbruk. Hela kyrkan avfärgades med vit plastfärg som skall bli mycket motståndskraftig mot idens tand. 1972 slopades bänkarna på läktarens norra sida för att ge plats för kör. 1979 svarade arkitekt Hans Lindén, Växjö, för en större renovering. Västentrén handikappanpassades. I vapenhuset revs förrådet och golvet belades med kalksten. Under läktaren gjordes en inbyggnad för kapprum, förråd, ny läktartrappa, handikapptoalett, väntrum och pentry. Ytterligare läktarbänkar slopades i söder. I tornrummet restes en brandvägg. Golvet sänktes inom altarringen och tycks vid detta tillfälle ha fått sin beiga heltäckningsmatta. Altartavla och predikstol rengjordes av konservator Ola Westerudd. Den ursprungliga marmoreringen på kolonnpostamenten togs fram. Hela interiören ommålades med till stor del ny färgsättning i övervägande gråblått. Väggarna avfärgades med kalk i en gulbruten ton. Tornluckorna fick automatiserad öppning och det på nytt vittrade korset gjordes om. 1980 fordrades större fasadreparationer, ledda av samme arkitekt. Härvidlag fick hela tornet omputsas och kom sannolikt att avfärgas med vit mineralfärg, medan resten av kyrkan fick traditionell kalkfärg. Samma år tilläggsisolerades innertaket och en kororgel tillkom. Ny målning skedde 1987. Samma år och följande gjordes smärre konservatorsarbeten på altaruppsats och krucifix liksom sanering mot strimmig trägnagare i den förra. 1995 konserverades porträttgravstenen och en liggande textilförvaring anordnades på läktaren. 2002 målades fönster och dörrar. Exteriöra ommålningsarbeten skedde 2006.
Bredaryds kyrka är en salkyrka från 1863 med närmast fullbrett rundat kor i öster, sakristia i norr och torn i väster. Huvudentréerna utgörs av västport och en på södra långsidan en mittport. Kyrkan är en typisk representant för den i området kvardröjande empirestilen inom kyrkobyggandet. Detta kännetecknas av såväl planen som det strama formspråket. Kyrkan vilar på en utkragande sockel som bär gråmålad spritputs. Väggarna bär en vitkalkad spritputs. Kring muröppningarna är slätputsade omfattningar. På långhusgaveln sitter i söder en inmurad porträttgravsten som föreställer Arvid Månsson Stierna (död 1616) med familj. Portarna i väster och söder är markerade genom slätputsade pilastrar som bär en överliggare med lunett. Deras ljust grågröna pardörrar med helfranska fyllningar är från byggnadstiden, liksom det enkla dörrbladet till sakristians egna ingång i öster. Ovan västporten sitter en inmurad stenplatta med förgylld inskription om kyrkans uppförande. Framför västporten finns en granittrappa från 1979 med symmetriskt anlagda ramper och smidesräcken. Alla fönster har träbågar från byggnadstiden med bemålning i ljust grågrönt. Långhus och kor har stora rundbågsfönster, i vars bågar sitter blyspröjsade klarglas. Det ansenliga långhuset har hela sju fönsteraxlar (i vilka mittport och sakristia ingår). Långhusgaveln är karakteristiskt artikulerad med en lunett på ömse sidor om tornet, vilka belyser läktaren. Tornets västfasad är försedd med ett rundfönster. I tornmurarna sitter flera ankarslutar och åt söder kyrkans byggnadsår med järnsiffror. De rundbågiga ljudöppningarna har parluckor från byggnadstiden med svartmålad fiskbenspanel. Tornet kröns av en fyrkantig lanternin. Det flacka, nedre takfallet är täckt med rektangulära skiffer. Dess ursprungliga profilerade takfot bär marmorering på grå botten och avslutas nedtill med ett tandsnitt i brunrosa. Själva lanterninen bär en ljusgrå locklistpanel med artikulering i form av romber och sågtandsnitt målat i brunrosa. De rundbågiga öppningarna är försedda med fönsterbågar. Lanterninen kröns av en liten koppartäckt huv med förgyllt kors på klot. Långhuset bär ett sadeltak med diagonal skiffertäckning, vilket går igen på sakristians valmade sadeltak. Det rundade kortaket täcks av rektangulära skiffer. De profilerade takfötterna är ursprungliga av ljust gråmålat trä. Alla takfall har fotrännor och stuprör av koppar. Under koret finns ett pannrum från 1930-talet med nedgång i norr via en betongtrappa med smidesräcke.