Almundsryds socken omnämns första gången i skriftliga källor 1427 och skrivs då Almeseryd socken. Under tidig medeltid utgjorde Almundsryds församling tillsammans med Urshult en församling benämnd Hvaembo vars första kyrka var belägen på Vemboö. I mitten av 1300-talet delades Hvaembo församling, varvid nuvarande Almundsryds församling tillskapades och kom att bilda annex till Urshult. Den nya kapellförsamlingen fick namnet Nykyrka, senare Ytra socken och slutligen Almundsryd. I samband med den nya församlingens tillkomst uppfördes den första kyrkan, en liten träkyrka, som var belägen alldeles intill den nuvarande kyrkan. Med tiden blev denna kyrka för trång för den växande församlingen och under biskop Esaias Tegnérs episkopat blev det alltmer aktuellt att uppföra en ny kyrka. Den nya kyrkan uppfördes i Ryds samhälle mellan åren 1828-31 utifrån ritningar upprättade vid överintendentsämbetet, ÖIÄ 1802. Vid byggandet av den nya kyrkan skall det ha utförts 21.000 mansdagsverken och 18.000 kvinnodagsverken. Invigningen skedde på midsommardagen 1832 och leddes av kontraktsprosten Samuel Elmgren. Almundsryds gamla kyrka blev om- och tillbyggd i början av 1700-talet. Ett äldre vapenhus i anslutning till västgaveln revs och kyrkan blev på längden utökad till lika kyrkans bredd. Samtidigt tillbyggdes ett nytt vapenhus. Kyrkans mått uppgick på längden till 25 meter, bredden till 9 meter och en höjd av 12 meter. Att kyrkan förlades till denna plats förklaras av att där tidigare legat en gammal kultplats som folket sedan hednisk tid haft för sed att besöka. En avbildning av den gamla kyrkan utfördes av okänd konstnär på en tapet i Kompersmåla gård, en kopia av denna utfördes år 1924 av konstnären Henrik Nordenberg. Kyrkan är byggd av sten, 41 meter lång, 19,6 meter bred, med en vägghöjd på 6,5 meter och ett torn som reser sig 33 meter över mark. Stilmässigt hänför sig kyrkan till nyklassicismen. Det rektangulära kyrkorummet avslutas i öster med ett halvrunt korparti och i väster med ett lanterninförsett torn samt på norra sidan en utbyggd sakristia. Nya kyrkan byggdes intill den gamla med endast en smal gång som skilde dem åt. Församlingens natursköna läge invid Åsnen och Mörrumsåns vattensystem gjorde orten lämplig för de kring sekelskiftet vanliga kurorterna varvid samhället Ryd med Rydsbrunn, placerat alldeles i kyrkans närhet, kom att bli ganska känt. Detta jämte tillkomsten av Fridafors pappersbruk samt Ryds glasbruk har haft till följd att församlingen till stora delar förblivit opåverkade av de stora befolkningsminskningar vilka drabbat många andra landsbygdsförsamlingar. Exteriöra förändringar Exteriört har Almundsryds kyrka under årens lopp genomgått ett antal förändringar. Den tidigaste skedde 1911 då kyrkan försågs med nya dörrar och vindfång, fönstren kompletterades med innerbågar och tornet reparerades och försågs med ny beklädnad samt att tornentrén försågs med en portalomfattning i huggen granit. År 1917 uppförs olovandes ett brädskjul avsett som bårhus. Detta var placerat öster om kyrkan, ungefär mitt på den breda gång som löper i nord-sydlig riktning. En omtäckning med kopparplåt utförs på tornlanterninen 1931. Vid samma tillfälle sker även viss ombyggnad av densamma. År 1945 installeras ett elektriskt tornur varvid tornlanterninen förses med urtavlor i samtliga väderstreck. Nästa exteriöra förändring sker 1957 då församlingen beviljas tillstånd att ersätta kyrkans befintliga tak av tegel med kopparplåt. Vid samma tillfälle genomförs en renovering av fönstrens ytterbågar vars spröjsning tjänat ut. En mer omfattande exteriör renovering utförs 1959. Vid detta tillfälle utvidgas den befintliga kyrkogården med ett 8200 kvadratmeter stort område öster om kyrkan. Vid samma tillfälle låter man även utvidga kyrkans förplats samt uppföra ett kapelliknande bårhus. I nära anslutning till kyrkan uppförs även en kombinerad toalett- och redskapsbod. Kyrkans fasadputs renoveras och fönstren målas om såväl ut- som invändigt. I anslutning till kyrkan nedgrävs en regnvattenledning samtidigt som åskledaranläggningen läggs om. Långhusets takstolar förstärks genom påspikning av dubbla, mot varandra diagonalt ställda, 1 x 4 bräder på varannan takstol. I samband med arbetena sker även förgyllning av kyrkans urtavlor. År 1961 ordnas en ny upphängningsanordning samt installeras en elringningsanordning för kyrkans tre kyrkklockor. Klockorna förses även med nya kläppar. En omförgyllning av korset och kulan på kyrkans tornspira genomförs 1981 av makarna Hörberg. År 1990 erhåller församlingen tillstånd till att utföra en utvidgning av kyrkogården mot hönshyltefjorden öster om nuvarande kyrkogård. 1996 sker en mer omfattande exteriör renovering utifrån handlingar upprättade av Arkitektgruppen Jörgen Ellerfors. Denna renovering innefattar en renovering av kyrkans fönster, portar och ljudluckor vilka rengörs från färg, lagas där rötskador påträffas och därefter målas med linoljefärg. En putsrenovering genomförs, där kyrkans tidigare vita fasadfärg ersätts med en mjuk guldockra vars motsvarighet påträffats i underliggande färgskikt. Avfärgningen utförs med kalkfärg våt. Vidare renoveras kyrkans taklister av trä liksom dess portar och ljudluckor. Västfasadens portalomfattning i granit liksom kyrkans fönsterbleck i granit högtryckstvättas. Inmurade stuprörsstift ersätts med dito i rostfritt stål. Trappor och plan vattenblästras för att sedan fogas om med ett hydrauliskt kalkbruk. Till källartrappen på kyrkans norrsida tillverkas nya luckor i trä som kläs med kopparplåt. Rötskadade räcken av trä på tornets lanternin avlägsnas. Tornets urtavlor rengörs varefter siffror och visare förgylls. År 2008 pågår arbeten med att reparera skador på torntakets och långhusets fotrännor vars relativt omfattande skador gett upphov till läckage i takfoten under en längre tid. Detta läckage har medfört att stora delar av underliggande taksvall och takstolstassar ådragit sig stora rötskador. I samband med de pågående arbetena utförs även en genomgripande renovering av kyrkans fönster, portar och ljudluckor.
Kor - Rundat, Torn - Väster, Absid - Öster, Sakristia - Norr, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Torn - Väster, Kor - Fullbrett
Kyrkan är uppförd utifrån en rektangulär plan med kvadratiskt torn i väster och en halvrund absid i öster. På kyrkans norra sida ligger en utbyggd sakristia. Väggarna är spritputsade och avfärgade i en ockragul kulör. Fönster- och dörromfattningar är utförda i slätputs och avfärgade i samma kulör som omgivande fasadputs. Kyrkans sockel, som skjuter ut cirka en decimeter från fasadlivet, har en fasad ovansida och är avfärgad i en ljus kimröksgrå kulör. Utmed långhusets takfot, liksom på absiden, löper ett kraftigt listverk i trä målat i samma ljust gula kulör som fasaden. Taken på såväl långhus, torn, absid och sakristia är täckta med kopparplåt. På samtliga takfall är vattenavrinningen ordnad med ståndrännor på taket vilka leder ned vattnet till stuprör av koppar. Dessa ansluter vid mark till en nedlagd dagvattenledning. Tornentrén markeras av en huggen omfattning i grå granit. Framför entrén ligger en naturstenstrapp utförd med tre steg varav det översta utgörs av ett vilplan. I anslutning till trappen finns på vardera sida ett enkelt svartmålat räcke. Kyrkportarna är klädda med en profilerad panel lagd i ett rombformat mönster där den mitterta romben dekorerats med ett enkelt träkors. Ovan entréporten sitter ett spröjsat lunettfönster vilket skiljs från porten med ett kraftigt profilerat listverk i trä. Ovan västportens spröjsade lunettfönster sitter ett ovalt fönster, på mitten delat av en tvärpost. Vardera halvcirkeln är sedan försedd med ett spröjsat lunettfönster. Ovan fönstret sitter en inmurad gjutjärnshäll med förgylld text i svag relief. Texten lyder PS: 5:8 ÅR 1829 DET TOLFTE AF K. CARL XIV JOHANS FRIDSÄLLA REGERING FULLBORDADES ALMUNDSRYDS KYRKA FRUKTET GUD ÄRER KONUNGEN ÄLSKER BRÖDERNA På vardera sida tornet i entréplan sitter ett rektangulärt tvåluftsfönster med spröjsade bågar. Varje båge delas av spröjsen in i tio rutor. På norr och sydfasaden i höjd med tornkammaren sitter ett runt fönster utformat i likhet med det på västra fasaden. På tornets västra fasad finner man även fyra svartmålade siffror i smide vilka anger kyrkans byggnadsår 1830. I höjd med klockorna är tornet försett med dubbla rundbågade tornluckor i alla fyra väderstreck. Luckorna är klädda med en liggande, profilhyvlad panel och målade i en kromoxidgrön kulör. Tornet är försett med ett pyramidformat kopparklätt tak krönt av en kvadratisk kopparklädd lanternin vars hörn markeras av svagt utskjutande risaliter. I det försiktigt indragna, bågvälvda fältet på vardera sida av lanterninen finner man en urtavla med förgyllda romerska siffror och visare. Lanterninen kröns av en förgylld kula och kors. På väggen under lanterninens takfot löper en tandsnittsfris. Under torntakets fot löper ett listverk i trä i likhet med det som står att finna på kyrkans långhus och absid. På långskeppets västra gavel, på var sida tornet, i höjd med orgelläktaren sitter ett spröjsat lunettfönster. På långskeppets norra fasad finns fyra stycken högresta bågvälvda fönster med solbänkar av grå granit. Fönstren sitter svagt inskjutna i fasaden och är målade i samma kromoxidgröna kulör som kyrkans entréportar och ljudluckor. Långskeppets sydsida har i likhet med nordfasaden fyra bågvälvda fönster vilka av mitt- och tvärpost delas in i fyra lufter. Mitt på fasaden finns en dubbelport, utformad i likhet med kyrkans huvudport i väster. Liksom västporten kröns sydporten av ett kraftigt listverk i trä. Ovan listverket sitter ett fönster utformat i överensstämmelse med överdelen på kyrkans övriga fönster. Samtliga fönster har i efterhand kompletterats med blyspröjsade innerbågar med inlägg av färgat katedralglas. Kyrkans absid har två fönster, identiska med de på långskeppet. Rakt i öster, några meter över mark, finns en slätputsad, lunettformad nisch vilken tidigare förmodligen rymt ett fönster som murats igen vid någon av kyrkans tidigare renoveringar. Den utbyggda sakristian har en ingång i väster. Framför ingången ligger en trappa av huggen granit. Dörren, vilken är utformad i likhet med kyrkans västra och södra entré, är försedd med ett rektangulärt överljus. Ovan porten hänger en svartmålad lykta. Till vänster om dörren sitter ett tvåluftfönster indelat i sex rutor. I putsen på norra fasaden finner man en inmurad gravhäll i gjutjärn från 1762. Centrerat på östra fasaden sitter ett fönster utformat i likhet med det på sakristians västra fasad. På marken i anslutning till sakristians östra vägg finns en kopparklädd lucka vilken leder ned till ett mindre källarutrymme som används för förvaring.
21400000442530 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000442530 Bebyggelse - byggnad TINGSRYD ALMUNDSRYDS KYRKA 1:2 - husnr 1 Almundsryds kyrka Almundsryds socken omnämns första gången i skriftliga källor 1427 och skrivs då Almeseryd socken. Under tidig medeltid utgjorde Almundsryds församling tillsammans med Urshult en församling benämnd Hvaembo vars första kyrka var belägen på Vemboö. I mitten av 1300-talet delades Hvaembo församling, varvid nuvarande Almundsryds församling tillskapades och kom att bilda annex till Urshult. Den nya kapellförsamlingen fick namnet Nykyrka, senare Ytra socken och slutligen Almundsryd. I samband med den nya församlingens tillkomst uppfördes den första kyrkan, en liten träkyrka, som var belägen alldeles intill den nuvarande kyrkan. Med tiden blev denna kyrka för trång för den växande församlingen och under biskop Esaias Tegnérs episkopat blev det alltmer aktuellt att uppföra en ny kyrka. Den nya kyrkan uppfördes i Ryds samhälle mellan åren 1828-31 utifrån ritningar upprättade vid överintendentsämbetet, ÖIÄ 1802. Vid byggandet av den nya kyrkan skall det ha utförts 21.000 mansdagsverken och 18.000 kvinnodagsverken. Invigningen skedde på midsommardagen 1832 och leddes av kontraktsprosten Samuel Elmgren. Almundsryds gamla kyrka blev om- och tillbyggd i början av 1700-talet. Ett äldre vapenhus i anslutning till västgaveln revs och kyrkan blev på längden utökad till lika kyrkans bredd. Samtidigt tillbyggdes ett nytt vapenhus. Kyrkans mått uppgick på längden till 25 meter, bredden till 9 meter och en höjd av 12 meter. Att kyrkan förlades till denna plats förklaras av att där tidigare legat en gammal kultplats som folket sedan hednisk tid haft för sed att besöka. En avbildning av den gamla kyrkan utfördes av okänd konstnär på en tapet i Kompersmåla gård, en kopia av denna utfördes år 1924 av konstnären Henrik Nordenberg. Kyrkan är byggd av sten, 41 meter lång, 19,6 meter bred, med en vägghöjd på 6,5 meter och ett torn som reser sig 33 meter över mark. Stilmässigt hänför sig kyrkan till nyklassicismen. Det rektangulära kyrkorummet avslutas i öster med ett halvrunt korparti och i väster med ett lanterninförsett torn samt på norra sidan en utbyggd sakristia. Nya kyrkan byggdes intill den gamla med endast en smal gång som skilde dem åt. Församlingens natursköna läge invid Åsnen och Mörrumsåns vattensystem gjorde orten lämplig för de kring sekelskiftet vanliga kurorterna varvid samhället Ryd med Rydsbrunn, placerat alldeles i kyrkans närhet, kom att bli ganska känt. Detta jämte tillkomsten av Fridafors pappersbruk samt Ryds glasbruk har haft till följd att församlingen till stora delar förblivit opåverkade av de stora befolkningsminskningar vilka drabbat många andra landsbygdsförsamlingar. Exteriöra förändringar Exteriört har Almundsryds kyrka under årens lopp genomgått ett antal förändringar. Den tidigaste skedde 1911 då kyrkan försågs med nya dörrar och vindfång, fönstren kompletterades med innerbågar och tornet reparerades och försågs med ny beklädnad samt att tornentrén försågs med en portalomfattning i huggen granit. År 1917 uppförs olovandes ett brädskjul avsett som bårhus. Detta var placerat öster om kyrkan, ungefär mitt på den breda gång som löper i nord-sydlig riktning. En omtäckning med kopparplåt utförs på tornlanterninen 1931. Vid samma tillfälle sker även viss ombyggnad av densamma. År 1945 installeras ett elektriskt tornur varvid tornlanterninen förses med urtavlor i samtliga väderstreck. Nästa exteriöra förändring sker 1957 då församlingen beviljas tillstånd att ersätta kyrkans befintliga tak av tegel med kopparplåt. Vid samma tillfälle genomförs en renovering av fönstrens ytterbågar vars spröjsning tjänat ut. En mer omfattande exteriör renovering utförs 1959. Vid detta tillfälle utvidgas den befintliga kyrkogården med ett 8200 kvadratmeter stort område öster om kyrkan. Vid samma tillfälle låter man även utvidga kyrkans förplats samt uppföra ett kapelliknande bårhus. I nära anslutning till kyrkan uppförs även en kombinerad toalett- och redskapsbod. Kyrkans fasadputs renoveras och fönstren målas om såväl ut- som invändigt. I anslutning till kyrkan nedgrävs en regnvattenledning samtidigt som åskledaranläggningen läggs om. Långhusets takstolar förstärks genom påspikning av dubbla, mot varandra diagonalt ställda, 1 x 4 bräder på varannan takstol. I samband med arbetena sker även förgyllning av kyrkans urtavlor. År 1961 ordnas en ny upphängningsanordning samt installeras en elringningsanordning för kyrkans tre kyrkklockor. Klockorna förses även med nya kläppar. En omförgyllning av korset och kulan på kyrkans tornspira genomförs 1981 av makarna Hörberg. År 1990 erhåller församlingen tillstånd till att utföra en utvidgning av kyrkogården mot hönshyltefjorden öster om nuvarande kyrkogård. 1996 sker en mer omfattande exteriör renovering utifrån handlingar upprättade av Arkitektgruppen Jörgen Ellerfors. Denna renovering innefattar en renovering av kyrkans fönster, portar och ljudluckor vilka rengörs från färg, lagas där rötskador påträffas och därefter målas med linoljefärg. En putsrenovering genomförs, där kyrkans tidigare vita fasadfärg ersätts med en mjuk guldockra vars motsvarighet påträffats i underliggande färgskikt. Avfärgningen utförs med kalkfärg våt. Vidare renoveras kyrkans taklister av trä liksom dess portar och ljudluckor. Västfasadens portalomfattning i granit liksom kyrkans fönsterbleck i granit högtryckstvättas. Inmurade stuprörsstift ersätts med dito i rostfritt stål. Trappor och plan vattenblästras för att sedan fogas om med ett hydrauliskt kalkbruk. Till källartrappen på kyrkans norrsida tillverkas nya luckor i trä som kläs med kopparplåt. Rötskadade räcken av trä på tornets lanternin avlägsnas. Tornets urtavlor rengörs varefter siffror och visare förgylls. År 2008 pågår arbeten med att reparera skador på torntakets och långhusets fotrännor vars relativt omfattande skador gett upphov till läckage i takfoten under en längre tid. Detta läckage har medfört att stora delar av underliggande taksvall och takstolstassar ådragit sig stora rötskador. I samband med de pågående arbetena utförs även en genomgripande renovering av kyrkans fönster, portar och ljudluckor. Län: Kronoberg, Kommun: Tingsryd, Landskap: Småland, Socken: Almundsryd , Stift: Växjö stift, Församling: Almundsryds församling Nybyggnadsår: 1828 - 1830 14.698974105016209,56.463413335527164 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000442530 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000442530 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000442530 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
TINGSRYD ALMUNDSRYDS KYRKA 1:2 - husnr 1