Mansardtak, Mansardtak - Valmat, Mansardtak
Arkitekturbunden utsmyckning - måleri, interiör
Hallens kyrka står på platsen för en medeltida kyrka. Vid byggandet av kyrkan 1775-76 återanvändes murverk från den tidigare kyrkan och finns bevarat i långhusets väst- och sydmurar. Byggmästare var Pehr Olofsson i Dillne. Kyrkobyggnaden präglas i hög grad fortfarande idag av Pehr Olofssons rokokostil genom det brutna, valmade taket och avsaknaden av torn. Kyrkan är byggd med ett långhus som avslutas med ett rakt korparti och har idag en murad sakristia i norr och ett murat vapenhus i väster. Sakristian och vapenhuset tillbyggdes 1956-58 och ersatte ett vapenhus och en sakristia i trä från 1891-92. Den tidigare sakristian ersatte i sin tur en äldre sakristia av sten.
Församling: Västra Storsjöbygdens församling
Vapenhuset har två fönster i norr och söder vilket gör rummet ljust. Vapenhuset består endast av en våning så det är högt i tak. Två trappor i öst-västlig riktning sammanstrålar i en balkong framför läktaren. Trappräckena utgörs av smala marmorerade balusterdockor och mot fönstren sitter grå enkla handledare. Trappräckena avslutas med balusterdocka krönt av en urna. Trappstegen är obehandlade och utgörs av breda och relativt höga steg. Under trappräcket finns på södra sidan spår av en målad blomsterbård under färgen. Balkongbarriären framför läktaringången är dekorerad med spegelfält med triumfbågar i plattskärningsteknik med en bakgrund i en ljus turkos färgsättning. Balkongen bärs upp av den mycket svagt i överkant rundade entrén in mot kyrkorummet, som mot vapenhuset är flankerad av två pilastrar. Väggen mot väst samt trappornas sidor är klädda med lockpanel. Mot trappornas underbyggnader står en låg fristående bänk över den i söder sitter klädkrokar och åt norr väggfasta hyllor samt en anslagstavla. Resterande väggar är murade och putsade. Taket är delvis täckt med slätspont och laserat i kulör som drar mot mahogny med en grön taklist. Denna del av taket är troligen från ombyggnaden av vapenhuset 1956-58. I taket sitter en taklampa och en elektrifierad lykta. Den andra delen, över huvudentrén i väster, är täckt med en vitmålad profilerad lockpanel, med en något svängd form mot västra väggen. Fönstret ovan huvudentrén är åttkantig med ett stjärnmönster. Fönsterfodret är profilerat och målat i två gråa kulörer. På golvet ligger en röd heltäckningsmatta med en grå dörrmatta framför utgången vilka döljer ett trägolv. I balkongens underbyggnad på norra sidan finns toalett. Golvet täcks av en plastmatta och målade väggar och tak av masonite. I toaletten finn en dörr till ett städutrymme under trappan där nedre delen av fönstret vid trappan är synlig. I städutrymmet finns en vacker äldre hög och vitmålad profilerad sockel och på golvet ligger breda obehandlade brädor. Väggen mot toaletten är av pärlspont, slätspont mot vapenhuset och målad puts på ytterväggen. Taket är täckt med pärlspont och pärlspont skymtar under trappans sista avsats. Det södra utrymmet har samma form och används som förråd. Här finns ett elskåp och under fönstret sitter ett element. Uppe på balkongen står det i hörnen framför trapporna en vanlig vit standardgarderob för körkläder. På balkongens golv ligger en smal matta lika den framför orgeln på läktaren. Under mattan ligger ett trägolv som har spår av en gul färg och mot väggen sitter en profilerad sockel lika den på läktaren. I väggen mot läktaren finns en ståldörr som leder upp till vinden ovanför långhuset. Dörren in till kyrkorummet från vapenhuset är en enkel bräddörr med tre tvärslår på varje dörrblad, målade gröna. In mot kyrkorummet är dörren dekorerade med en spegel med en slags rundbågig avslutning. Över kyrkorummet välver sig ett spegelvalv med karnissvängda sidor av brädor i varierande bredd. En kulfris, med målade blad markerar takets början. Den rektangulära plafonden med svängda och indragna hörn är marmorerad och dekorerade med ornament skulpterade i trä. Takets form och uppbyggnad är typisk för Pehr Olofsson och återfinns i flera andra kyrkor i Jämtland och Härjedalen. I mittplafonden sitter en mindre och oval plafond med en målning i som visar Kristi uppståndelse och himmelsfärd. Den kvadratiska plafonden ovanför läktaren föreställer ett skelett med en lie, det vill säga döden. Den tredje plafondmålningen, även den kvadratisk, sitter över koret och föreställer Jesus i Getsemane. Samtliga plafondmålningar, vilka målades på 1780-talet av Anders Berglin, överkalkades 1890 och togs fram vid restaureringen 1956-57. Över mittgången hänger en kristallkrona samt en ljuskrona i mässing. Båda är fästa i taket innanför mittplafonden. Läktaren i väster bärs upp av sex marmorerade kolonner i en lilabrun kulör med förgyllda kapitäl. Taket utgörs av brädor i olika bredd med infällda lampor. Över mittgången sitter en mindre taklampa. De två bänkkvarteren fortsätter in under läktaren. Bakom dem står en skärm på var sida som avskiljer kyrkorummet från läktarunderbyggnaden och på skärmarna mot vapenhuset är klädhängare uppsatta. Skärmarna uppsattes under en restaurering som genomfördes under 1980-talet efter förslag av K - Konsult i Östersund. Läktaren är rymlig. Dörren från vapenhusets balkong är en spegeldörr med samma utformning och färgsättning som dörrarna i sakristian. På var sida om den centrerade orgeln finns avsatser med öppna körbänkar lika de i kyrkorummet, fyra på norra sidan och sex på södra sidan. Under bänkarna sitter radiatorer. Golvet utgörs på läktaren av obehandlade brädor och en enkel profilerad blå sockel längs med väggarna. Läktaren har en något rörig möblering med skrank på sidorna av orgeln med stegar, strålkastare på fot, skåp och hyllor. På norra väggen sitter ett äldre element som avger svärta på väggen och framför fönstren som når upp sitter öppna galler. Uppe på läktaren sitter tvåarmade lampetter i mässing med vita glaskupor, en på långsidorna och två på var sida om entrén in till läktaren. I taket ovanför sitter läktaren en lucka till vinden ovan långhuset. Orgeln från 1960-talet är enkel med en nästan fjärilsvingad utformning med synliga pipor. Sidorna samt fasad är målad i en gröngrå kulör som tas upp i barriärens avslutande list. På fasaden är en backspegel monterad samt en något udda fäst lysrör över spelbordet. Läktarbarriären är enkel utan några förgyllningar förutom spegelramarna och med ett något utskjutande mittparti. Barriären är indelad i speglar med en större i mitten. Speglarna är marmorerade i en gråskala med inslag av grönt och blått. Mellan varje spegel sitter en pilaster med kannelyrer. Överliggaren är marmorerad. Mot läktaren är barriären gråmålad och med enkla speglar. Brädgolvet i långhuset döljs av en heltäckningsmatta förutom i de slutna bänkkvarteren på var sida om mittgången. Sockeln som löper längst hela rummet, är profilerad i överkant och målad i en grå kulör lika dörrfodret till sakristian. Bänkarna är öppna mot sidogångarna längs med långsidorna. De i kyrkan befintliga bänkkvarteren är kopior av en ursprunglig inredning som 1891-92 ersattes av en öppen bänkinredning. Bänkarna är numrerade i dörrarnas speglar, sammanlagt tretton rader, men den bakersta bänkraden togs bort under restaureringen av kyrkan 1988 då skärmväggen tillkom. Mellan dörrarna sitter utanpåliggande speglar vilka är marmorerade. Några av bänksitsar täcks av en lös dyna i antingen en lila kulör eller ljusblå kulör. Ryggstöden vilka lutar något bakåt är fältindelade och målade i en grön kulör liksom sitsar och bokstöd. Bänkkvarteren avslutas mot koret med hörnstolpar. Långsidornas fönster har tolv lufter och en tredelad avslutning. Fönstren är lågt placerade och samtliga har innanfönster. 1891-92 fick kyrkan nya fönster med större rutor. 1956 ändras fönstren igen och återfick det äldre utseendet med små rutor i ytterbågarna men med dubbla fönsterbågar. På östra väggen sitter två fönster, med antikglas, med samma utformning som de övriga fönstren i långhuset. Sakristians fönster, vilka är placerade åt öster och norr, skiljer sig genom sin kvadratiska utformning med tvåluftsfönster. I korets södra vägg finns i en rundbågig nisch en ingång med en spegeldörr med en utplanad rundbågig avslutning. Dörrens spegel är dekorerad med listverk och är målad i olika skiftande kulörer. På kyrkans putsade väggar hänger tio tvåarmade lampetter med reflektorer för elektrisk belysning och smala högtalare sitter monterade i kanten på fönsternischerna närmast koret. Lampor är monterad i taket, en i norr och två i söder riktade mot predikstol och altaruppställning. I taklisten är mellan långsidorna sitter två dragjärn och på både södra och norra sidan sitter ett ventilationsgaller högt upp mot taklisten. Koret ligger i samma nivå som resten av kyrkorummet. Det domineras av altaruppsatsen som är utförd av Johan Edler d.ä. 1790 med skenperspektivet och förgyllningen utförd av Jonas Wagenius 1793. Altarmålningen, som föreställer korsnedtagningen, målades ca 1800 av Pehr Sundin. Predellamålningen under altartavlan, även den av Sundin, föreställer nattvarden. Skenperspektivet med på var sida kopplade marmorerade kolonner vilka bär upp ett mindre etablement krönt med en förgylld dekor. Profilörerna på var sida om kolonnerna sattes tillbaka på sin ursprungliga plats 1956 efter att ha avlägsnats 1891-92. Över altartavlan sitter en skulpterad och förgylld kerub och över den treenigheten på ett moln med strålar bakom. Altaruppsatsen och skenperspektivet flankeras av draperimålningen som fortsätter framför den putsade väggen på en skivkonstruktion och sedan över brädtaket. Altarringen är sluten och mycket liten, hög och kompakt. Ingången sker från norr. Det är den gamla altarringen som återinsattes i kyrkorummet under restaureringen 1956-58 med den s.k konfitiepallen framför altarbordet. Den ansluter därför väl till altaret och altaruppsatsen liksom predikstolen i färgerna. Den är enkelt utsmyckad med enkla speglar med en förgylld ram på sidorna samt i mitten en längre spegel i vilken en förgylld ram sitter med en målad yta som påminner om en himmel. Altarringen är i formen rund men bryts av ngt mot kyrkorummet med ngt utsvängda hörn. Färgerna är i en grön ton med dragning åt grått och speglarna är målade ljust grå. Sockeln är mörkt grå och på knäfallet sitter ett ljust vävt tyg lika överliggaren. Innanför altarringen är golvet upphöjt något en likadan heltäckningsmatta i grått som i kyrkorummet mittgång. På den står mot kyrkorummet en så kallad konfitiepallen som är dekorerad med ett förgyllt änglahuvud med vingar. Själva skärmen är målad i samma gröna kulör som altarringen. Altarbordet är synligt då inget antipendium hänger framför. Det är ett rakt altarbord med plana sidor. Fronten är spegelindelad med två smala höga speglar vilka omger en marmorerad mittspegel med rundade hörn. På bordskivan ligger en duk på vilken det står sedan en vas skänkt 1957, en bibel, fyra stycken ljusstakar av mässing och två ljusstakar i mässing och trä. Predikstolen på norra väggen av Johan Edler är utförd år 1781 och harmoniserar i färgerna med altarringen, altaruppsatsen och altarbordet. En inbyggd trappa med smala branta steg, täckta med en blå heltäckningsmatta, leder upp till predikstolen. Utsidan av trappräcket liksom insidan av trappan är spegelindelad. Trappan byggdes troligen om 1891-92. Predikstolens utsvängda korg med en färgsättning i blått och guld har sidofält med rikt snidade och förgyllda dekorer i form av symboler. Överliggaren är bred och platt. Längs med den nedre kanten sitter snidade rocailler och blomsterrankor och korgen avslutas med en skulpterad blomma i trä. Ljudtakets övre del är byggd i två sektioner som kröns av strålsol. På innertaket är det allseende ögat målat med omgivande strålar. En i trä skulpterad drapering binder samman ljudtaket och korgen. Den är förgylld med förgyllda fransar och tofsar. Draperingen är delvis målad på väggen mellan den i trä skulpterade delen och fortsätter ut på sidorna om predikstolen och delvis in i fönsternischen samt bakom och nedanför korgen. 1956 målas predikstolen om i originalfärgsättning. I övrigt är koret relativt sparsamt möblerat. Trägolvet täcks av en heltäckningsmatta lika den i mittgången. Framför östra väggen, på södra sidan, står en dopfunt på en mycket tjock matta. Dopfunten av trä har en form av ett timglas med en dopskål av silver och anses vara ett arbete från den gamla kyrkan. I hörnen av koret finns korbänkar. På en av dem i söder är nummertavlan förankrad. Nummertavlorna är placerade på en pelare som är en del av bänken. De har en svart vridbar rektangulär tavla och ramen är vackert dekorativt utformad med en kulfris. Siffrorna är fastsatta på baksidan av själv pelaren tavlan sitter på. Den nuvarande sakristian byggdes 1956 och ersatte en tidigare av trä som byggdes 1891-92. Det är ett ljust utrymme med putsade väggar, slätspont i taket och obehandlat trägolv som troligen är återanvänt. Längs med golvet löper en relativt hög gråmålad golvsockel. Längs med taket sitter en rosamarmorerad taklist och på golvet ligger röda ripsmattor. I golvet finns en lucka till ett utrymme för förvaring av nattvardsvin. Fönstren åt norr och öster släpper in rikligt med ljus samtidigt som tunga röda gardiner ger värme åt rummet som präglas av ombyggnationen på 1950-talet med en fläkt av 1700-talet. Sakristians vindfång nås genom en bred spegeldörr med tre speglar målad i en grå kulör. I vindfånget ligger ett kalkstengolv på vilken en röd ripsmatta ligger. Längs med väggarna löper en golvlist. Väggarna är putsade i en ljus kulör på vilken en kapphylla sitter och under vilken en trave stolar står. På den motsatta sidan finns ett toalettutrymme med klinkers på golvet och målade väggar. Dörren in till toaletten samt en strömbrytare är från 1956. Dörrarna i och till vindfånget är målade i blått och grått. Ytterdörren har en något rundad avslutning i överkant liksom muren. I taket sitter en lampa från 1956 med blyspröjsat glas liksom element på väggarna samt en lucka i taket till vinden ovan sakristian där takstolarna från 1950-atlet är synliga samt isolering av hyvelspån. Sakristian är sparsamt möblerat med ett stort bord med stolar framför det östra fönstret och bakom det mot väggen åt söder står ett stort klädskåp på vilket kollekthåvar ligger. På samma vägg som dörren i väster hänger en anordning för textilier och på andra sidan av dörren är i muren insatt ett kassaskåp. Här hänger också en tavla med tidigare kyrkoherdar vilka även finns uppsatta på norra samt östra väggen mellan fönstren. Framför fönstret i norr står ett altare i trä, samt en liten pall. Dörren ut till kyrkorummet från sakristian sitter i en djup bred nisch och är över en meter djup. Muröppningen har en rundbågig avslutning liksom dörrkarmen likaså karmen men den breda spegeldörren har en rak avslutning. På baksidan mot sakristian en spegeldörr, tre speglar, i en blågrå kulör med äldre låsanordning. Mot kyrkorummet är det en spegeldörr med utanpåliggande dekor i form av grönmålade blommor. Dörren är färgsprakande med marmoreringar och färger i ljust grönt, rött, brunt och grönt. Gångjärnen är fästa på karmens insida. Dörrfodret ut mot kyrkorummet är mjukt rundad, bred och gråmålad lika handledaren längs med trappan upp till predikstolen. Källaren under sakristian luktar fukt. Den har ett gjutet golv samt mönstergjutet tak. Väggarna är putsade och i hörnet sydväst finns ett gjutet tak med en öppning. I källarutrymmet står redskap, vattenkannor med mera.
Murverk - Natursten, Murverk - Natursten, Murverk - Natursten
Kyrkan står på en grund av natursten som är putsad i en grå kulör och sakristian står på en sockel av betong. Fasaden är putsad och avfärgad i en vit kulör. På södra fasaden sitter fyra fönster med tresidig avslutning indragna i rundbågiga nischer. På norra sidan finns tre fönster. Alla spröjsar och bågar är målade i en röd kulör. Kyrkans långhus täcks av ett valmat tak i två fall med profilerad inbyggd takfot, målad i en gul kulör lika den på klockstapeln. Vapenhuset, långhuset och sakristians tak är klädda med spån. På vapenhusets nock sitter en spira liksom tre på långhuset och på sakristian. I det tillbyggda vapenhuset i väster ligger huvudentrén. Det är en rundvälvd öppning och porten är något indragen i fasaden. Pardörren med fiskbensmönstrad panel tillverkades 1956 men har troligen tillverkats för att ges ett äldre utseende. Ovan dörren sitter ett av slätspont tillverkat överstycke med texten "denna kyrka är byggd på 1200-talet, utvidgad 1775, restaurerad 1957. Framför entrén ligger två metallramper. Ovanför ingången sitter indragen i fasaden i en rund nisch ett åttkantigt fönster med stjärnspröjs och fönsterbleck av kopparplåt. Dörren på södersidan är liksidig men är på utsidan målad brun. Den nås från två steg av kalksten. Sakristians östra del har en källaringång med brunmålad dörr från 1950-talet med fiskbensmönstrad panel. Ingången till sakristian i väster sitter i en rundad öppning med samma typ av dörr som ned till källaren. Trappan är av betong med stegen täckta med kalkstensskivor. Vapenhuset når man direkt genom huvudentrén. Entrédörren från 1950-talet har försetts med ett äldre lås. Dörren är en pardörr med ett kraftigt lås. I varje dörrblad finns 6 speglar målade i gråa nyanser, ljusare i spegeln med mörka smala ramar med en något ljusare omfattning. Dörrens överstycke har en rundbågig avslutning. I dörröverstycket sitter en relief föreställande en karolin, tillverkad 1957.
21400000441333 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000441333 Bebyggelse - byggnad ÅRE HALLENS PRÄSTBORD 1:23 - husnr 2 HALLENS KYRKA Hallens kyrka står på platsen för en medeltida kyrka. Vid byggandet av kyrkan 1775-76 återanvändes murverk från den tidigare kyrkan och finns bevarat i långhusets väst- och sydmurar. Byggmästare var Pehr Olofsson i Dillne. Kyrkobyggnaden präglas i hög grad fortfarande idag av Pehr Olofssons rokokostil genom det brutna, valmade taket och avsaknaden av torn. Kyrkan är byggd med ett långhus som avslutas med ett rakt korparti och har idag en murad sakristia i norr och ett murat vapenhus i väster. Sakristian och vapenhuset tillbyggdes 1956-58 och ersatte ett vapenhus och en sakristia i trä från 1891-92. Den tidigare sakristian ersatte i sin tur en äldre sakristia av sten. Län: Jämtland, Kommun: Åre, Landskap: Jämtland, Socken: Hallen , Stift: Härnösands stift, Församling: Västra Storsjöbygdens församling Nybyggnadsår: 1100 - 1550 14.090388255322662,63.17833542056711 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000441333 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000441333 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000441333 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17