Genom den västra entrén når man via ett djupt vindfång vapenhuset. Vindfångets väggar är precis innanför entrén putsade och resterande vägg av slätspont är målade i en mintgrön kulör. Taket är av mintgrönt målad slätspont och lockpanel. På golvet ligger en heltäckande grå gummimatta. Den profilerade golvlisten är låg. Vindfångets dörrar flyttades dit 1973. Vapenhusets golvbrädor är lackade med låga socklar och på golvet ligger en blå gångmatta. Väggarna mot väster är tapetserade med strukturtapet och övriga väggar är putsade och målade i en mintgrön kulör. I söder är en del av det spetsbågiga fönster i en djup nisch synligt och på denna sida av vapenhuset går en trappa i lackat trä upp till orgelläktaren. Trappan byggdes 1973 och ersatte då en tidigare trappa. Under trappan på en träplatta står en klocka och bakom den under fönstret sitter ett modernt elelement. På väggen mot sydväst sitter en brandsläckare. Dörren in till kyrkorummet är en pardörr med tre kvadratiska speglar i varje dörrblad, lika dörren till vindfånget i väster. På var sida om ingången till kyrkorummet sitter gångjärn i muren där en dörr suttit tidigare. Vapenhuset präglas av det arbete som utfördes 1973, då väggarna kalkades om, och tak och ohyvlade paneler målades. Mot norr är vapenhuset tillbyggt med ett väntrum, en toalett och en städskrubb som ansluter till vapenhuset genom en mindre hall. Väntrum med kapprum samt övriga utrymmen tillkom 1973, det innebar att den norra läktartrappan och ett fönster försvann. På golvet ligger en linoleummatta i en turkosblå nyans, med en låg golvlist. Det låga taket är klätt med laserad lockpanel. Väggarna är tapetserade med strukturtapeter målade i samma mintgrön nyans som i vindfånget. Väntrummet har två mindre högt sittande tvåglasfönster, ett mot väster och ett mot norr. Moderna element är upphängda under fönstren. Rummet är möblerat med tre fåtöljer samt ett bord och en spegel på västra väggen. Toaletten och städskrubben har ett grått plastgolv med golvlist. Väggarna är putsade och vitmålade. Taket är täckt med en skiva och målad i vitt. På toaletten finns ett litet fönster. Samtliga utrymmen nås genom spegeldörrar. Trapphallen utanför läktaren har putsade väggar i en ljust grön kulör. Trägolvet är lackat och i taket sitter en vit träpanel med en enkel taklist. På västra väggen ger ett rundfönster ljus åt utrymmet. På norra väggen hänger krokar för körkläderna och på var sida om dessa finns inbyggda utrymmen, ett förråd samt en trappa upp till tornets övre delar. Den första pardörren in till läktaren har tre speglar i varje dörrblad, målade i olika nyanser av grått och en beige kulör. Efter att man passerat igenom det tjocka murverket med putsade väggar och lackat trägolv finns ytterligare en dörr, i samma utförande. Trappan upp till det övre tornrummet är av trä med obehandlade trappsteg. Den har en vackert profilerad handledare. Rummet har putsade väggar och får ljus från två mindre spetsbågiga fönster, en på norra sidan och en på södra sidan. Utrymmet används som förråd. En trappa, lika den förra, leder upp till övriga tornutrymmen. I kyrkorummet bär orgelläktaren i framkant upp av fyra knippeformade marmorerade pelare med korintiska kapitäl samt fyra pelare mot väggen i väster med liknande utförande. Läktaren är fristående från långsidorna. Läktarens golv täcks av en röd heltäckningsmatta och på södra sidan finns en avsats i tre steg. Läktaren har inga körbänkar men lösa stolar som står upptravade i rummet innanför läktaren. Orgelläktaren utvidgades 1922 då den nya orgeln med nuvarande orgelfasad kom på plats. Ett förslag på orgelfasad finns utformat 1921 av en E B Wallberg. 1975 byttes den dåvarande orgeln ut och ersattes med en ny, men orgelfasaden från 1922 i klassicerande stil behölls. Orgelfasaden har en tredelad front med synliga pipor och fasaden kröns av en trekantsgavel. Fasaden tar upp färgerna i läktarbarriären och är målad i vita, grå och gula kulörer. Den strikta och symmetriskt uppbyggda läktarbarriären har ett något utskjutande mittparti. Barriärens speglar delas in av kolonetter. De övre fälten har målade landskapsbilder, de undre är endast målade i en gul kulör i två nyanser. Målningarna utfördes av målaren Norberg från Hallen - Marby. Mittpartiets speglar är försedda med förgyllda snidade ornament. Överliggaren är profilerad och målad i en gråvit kulör. Läktarens sidopartier har samma utformning som fronten, men utan dekorationer och målningar. Barriärens insida är enkel och målad i en grå kulör. Taket under läktaren är av brädor, målade i samma vitgråa kulör som läktaren i övrigt. I taket sitter två lampor från 1950-talet. På västra väggen sitter en skulptur föreställande en man med harpa och på var sida av entrén sitter på väggen tre äldre tavlor föreställandes apostlar. Utrymmet under orgelläktaren är möblerat med ett skrivbord, stol, en ljusglob, en sekretär och en klädbetjänt. Ovanför entrén sitter ett infällt dörröverstycke med stiliserat mönster som återkommer i dörröverstycket ovanför södra ingången. Kyrkorummet täcks av ett putsat ljusblått trätunnvalv, vars början markeras av en profilerad och marmorerad taklist. Mellan långsidorna sitter tre dragstänger, vilka monterades 1973. Över mittgången hänger från taket tre takkronor från olika epoker, den mittersta en kristallkrona och de övriga två mässingskronor, samtliga med elektriskt ljus och förankrade i enkla takrosetter. Mellan dessa hänger tre moderna lampor, halvvägs takkronornas längd i mindre takrosetter. Kyrkorummets trägolv är betsat och lackat med smalare brädor i mittgången och sidogångarna. Golvet är troligen bytt under restaureringen 1952-54, eventuellt golvet i bänkkvarteren undantaget. Längs med väggarna löper en låg enkel golvlist målad i en ljus grå kulör. Golvet i mittgången, liksom golvet i gången framför den södra ingången, döljs av en blå gångmatta. Det är ett brett, ljust och luftigt kyrkorum, även om takhöjden är något låg. De putsade väggarna i en vitgul kulör med en mörkare bröstning ger ett avskalat intryck. År 1952-54 målades kyrkan och den senaste invändiga restaureringen skedde 1986-1990, då kyrkorummet delvis fick en ny färgsättning. År 1954 installerades elektriskt ljus och värme i kyrkan, då avlägsnades de befintliga järnkaminerna. De djupt sittande kopplade fönstren med spetsbågig avslutning och putsade foder, ger rummet rikligt med dagsljus. Innerbågarna är senare tillkomna. Under varje fönsterpar sitter element i olika utföranden i en smutsgul kulör. Kyrkorummet är relativt välbevarat förutom att den norra portalen satts igen samt att koret byggts om. På långsidornas väggar hänger tre lampetter i mässing. På södra väggen, över sydingången, hänger målningar föreställande fem apostlar målade av Erik Tideman på 1760-talet och de har troligen varit en del av en läktaren i den tidigare kyrkan. Inredningen från 1870-talet, d.v.s. predikstol, läktare, bänkar, altarskrank och nummertavla, tillskrivs i en källa Erik Söderqvist. År 1973 lagades och kompletterades interiören. Den öppna bänkinredningen är ursprunglig och indelad i tre kvarter. Bänkarna är målade ljust grå med laserade spegelgavlar och ryggspeglar i gult. Gavlarna är vackert utformade med avslutande växtornamentik. På de flesta bänkarna ligger dynor i blått. Under bänkarna, närmast fönstret sitter värmeelement. Bänkinredningen går in under läktaren och avslutas mot mittgången framme vid koret med en gråmålad ljusstake med förgyllningar formad som en amfora. Koret är upphöjt ett steg. Golvet i koret, sakristian och intilliggande utrymmen på var sida om koret är av lackade bräder och är det ursprungliga golvet. Det lades om 1954. Koret hade tidigare en rakt avslutande korvägg, men under ombyggnaden 1952 - 54 flyttades östväggens yttre väggpartier in i kyrkorummet och bildade en fördjupad kordel flankerad av inbyggnaderna. Koret fick en rundad form. På de nya väggpartierna i nordost och sydost utsparades spetsbågeformade nischer vari predikstolen placerades i norr och psalmtavlan i söder. Ritningarna utfördes av Gösta Rollin, Östersund och byggmästare var Per Olof Olofsson. Psalmtavlan är från byggnadstiden och tillverkad i trä, målad i grått och med förgyllning samt silvermålning. Under tavlan sitter ett skåp som innehåller siffrorna. Vid restaureringen 1952 - 54 försvann östväggens kopplade fönster och den dåvarande kristusskulpturen ersattes av nuvarande altaruppsats från 1747. Korbänkar i norr och söder togs bort, liksom två kandelabrar med nio fotogenlampor. Troligen togs fotogenlamporna på predikstolen bort samtidigt. Predikstolen, utförd av Erik Söderqvist från Oviken, är tresidig och nås genom en inbyggd trappa från förrummet till sakristian med en spetsbågig putsad omfattning. Den nåddes före restaureringen 1954-56 från en trappa i koret. Predikstolen bärs upp av fyra pelare i form av palmliknande stammar. Det finns inget ljudtak, men mot taklisten sitter en vit modern långsmal liggande lampa för att ge ljus åt till korgen. Korgen är kraftigt dekorerad och har ramverk med fyllningar med snidade och förgyllda ornament. Centralmotivet är utfört i relief. Insidan är enkelt utförd och gråmålad. Under restaureringen 1954-56 behölls den ursprungliga altarringen, men sidorna kortades av och vilket innebar att två snidade element försvann. Altarringen står på gränsen in till absiden och består av en lång något bågformad barriär med snidade illusoriska vinstockar med förgyllda blad och druvklasar. I barriärens mitt finns en skulpterad eller snidad förgylld urna med förgyllda blad och druvklasar. Överliggarens övre del är klädd med ett grönt tyg och knäfallet med ett rött tyg på en vit sockel. Bakom altarringen, i absiden, står ett vackert altarbord i original. Fronten har tre försänkta speglar varav den mellersta har en liggande oval mittspegel med snidad dekor i form av en kalk och ett palmblad. Ovalen flankeras av två stående rektangulära speglar innehållande bladornamentik. Speglarna omfattas av kraftigt profilerade lister, vilka guldmålats och delvis förgyllts. Altarbordets kortsidor har en kvadratisk försänkt spegel med målad dekor på ljusblå botten. Sockellisten är marmorerad och längs altarets övre del löper en målad fris med guldmålade lister över och under. Övriga ytorna är vitmålade. Bakom altarbordet sitter ett element från 1950-talet. Över altarbordet reser sig altaruppsatsen, vilken skjuter ut något över altarbordet. Altaruppsatsen är från 1747 och utförd av Jonas Granberg. Mitt i uppsatsen finns en altarmålning av Carl Hofverberg som visar Kristus på korset. Altaruppsatsen återuppsattes under restaureringen 1954-56. Altaruppsatsen är fristående och rikt skulpterad med en hög marmorerad bas. Ramverket är kraftigt och flankeras av två kvinnofigurer samt över dem snidade lövverk. Altaruppsatsen kröns av en förgylld kalk med två putti på var sida. Mellan putti finns en inskriptionstavla liksom på basen. Altaruppsatsen konserverades år 1984. Innan restaureringen fanns på östväggen två kopplade spetsbågiga fönster med en Kristusfigur stående på ett fundament. En matta i gult med kristna symboler ligger framför altarringen. Den i trä skulpterade dopfunten, tillverkad på 1680-talet, står mitt på golvet mot södra långväggen på en mindre matta i ljusa färger. Det finns uppgifter som tyder på att den varit målad, men efter 1800-talets mitt är den omålad. Under predikstolen står en flygel. Museirummet, åt söder, inreddes då koret byggdes om 1952-54. Här återfinns flera av de tidigare kyrkornas inventarier, till exempel kristusstatyn vilken flyttades in när den gamla altaruppsatsen från 1747 sattes upp i koret. Bakom skulpturen står ett mansporträtt. I museirummet inryms även körbänkar, mattor, ljusstakar, stolar och kollekthåvar. På var sin sida om kristusskulpturen hänger äldre element. Golvet och golvlisten är detsamma som i koret. Ett runt fönster med djup nisch sitter på östra väggen och upptogs troligen vid restaureringen 1954-56. Väggarna är svagt strukturerade i en vit nyans. På den södra väggen hänger trätavlor från äldre kyrkinredning och ytterliggare två står lutade mot väggen. I taket, som täcks av en lockpanel, hänger en äldre takkrona i plåt. På norra väggen hänger en minnestavla från 1985 samt en skena för två spotlights. På norra väggen finns även en spegeldörr med två dörrblad som går till ett utrymme bakom koret. Från korets norra del leder en rundbågig öppning in i ett förrum till sakristian. Rummet har ett lackerat brädgolv med en ovanpå liggande matta i blått, vitt och brunt. Golvlisterna är desamma som i övriga kyrkan. Väggarna är ljust putsade. En trätrappa med obehandlad trappsteg leder på rummets västra sida upp till predikstolen och en rundbågig öppning med ett vävt draperi framför. Trappräcket i trä är målat i en gråvit nyans och under trappan finns ett utrymme byggt av stående brädor. I rummet finns även proppskåp och andra eldragningar på trappans vänstra sida samt norra väggen. I taket, av lockpanel, hänger en elektrifierad takkrona i mässing. På östra väggen sitter ett runt fönster med djup nisch och nedanför fönstret sitter en tavla med det allsmäktiga ögat och strålknippe. På var sin sida om denna tavla hänger två äldre förgyllda träskulpturer. Nedanför tavlan står ett skåp med förvaring för textilier på vilket ett ljusskepp står. Ett element sitter på högra sidan av skåpet samt ett element på rummets norra sida. Mot rummets södra vägg står ett bord i ljusblå kulör med vit duk. Över denna hänger en tavla med träram i grått och orange. På södra väggen finns även en enkel dörr målad i samma kulör som väggen, vilken leder in till ett förråd. Sakristian täcks av ett locktak med en profilerad taklist, målad i en grå kulör. Golvet är ett lackat trägolv med en gråmålad sockel. Väggarna är putsade och målade i en vit kulör med ventilation under fönstren. Sakristian är enkelt möblerad med fasta skåp på västra väggen och ett mindre bord med stolar. På golvet ligger en matta i mörka färger som täcker en stor del av golvet. På södra väggen hänger en tavla med snidad förgylld ram. Till vänster om dörröppningen finns ett mindre altare och ovanför hänger ett kors i trä med en skulpterad kristusfigur. Tillbyggnaden på sakristians norra del, vilken förlängde sakristian, byggdes till 1952-54 och inhyser toalett samt kapprum. Väggarna är putsade och vitmålade och innertaket av lockpanel med en kraftig profilerad taklist. I kapprummet ligger ett kalkstensgolv med trösklar av trä. Över ytterdörren i väster sitter ett överljusfönster samt ett fönster i norr. Toalettutrymmet har en äldre inredning.
21400000441264 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000441264 Bebyggelse - byggnad KROKOM NÄSKOTTS PRÄSTBORD 1:4 - husnr 2 NÄSKOTTS KYRKA Kyrkan är uppförd i östvästlig riktning med huvudentrén förlagd till tornet i väster. Den uppfördes i sten 1876-78 av byggmästare Olof Hillgren efter ritningar av Ernst Abraham Jacobsson. Man valde dock att göra avsteg från ritningarna under byggandets gång, och gav kyrkobyggnadens en mer förenklad utformning. Kyrkan består av ett vitputsat långhus med en sakristia i nordost och torn i väster. Norr om tornet finns en mindre tillbyggnad för toaletter som uppfördes 1973. För ombyggnationer, renoveringar & övriga installationer i kyrkans historia hänvisas till exteriör samt interiör beskrivning. Län: Jämtland, Kommun: Krokom, Landskap: Jämtland, Socken: Näskott , Stift: Härnösands stift, Församling: Näskotts församling Nybyggnadsår: 1876 - 1878 14.303581194106444,63.32745755744653 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000441264 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000441264 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000441264 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Kyrkan är uppförd i östvästlig riktning med huvudentrén förlagd till tornet i väster. Den uppfördes i sten 1876-78 av byggmästare Olof Hillgren efter ritningar av Ernst Abraham Jacobsson. Man valde dock att göra avsteg från ritningarna under byggandets gång, och gav kyrkobyggnadens en mer förenklad utformning. Kyrkan består av ett vitputsat långhus med en sakristia i nordost och torn i väster. Norr om tornet finns en mindre tillbyggnad för toaletter som uppfördes 1973. För ombyggnationer, renoveringar & övriga installationer i kyrkans historia hänvisas till exteriör samt interiör beskrivning.
Den putsade fasaden är symmetriskt uppbyggd med släta vita fält som delas upp av något mörkare lisener och hörnkedjor. Kyrkan är nyklassicistisk till sin form, men med medeltidsinspirerade detaljer såsom fyr- och trepassformer, spetsbågiga fönster och rundbågsfriserna runt tornet. Långhuset täcks av ett flackt sadeltak av skivfalsad kopparplåt, vilket lades 1993 och ersatte ett tidigare tegeltak från 1933. På sydfasaden finns en ingång och huvudingången är i tornet. Portalen på norra långsidan igensattes 1952-54. Portalerna har liknande utformning med en pardörr med en medeltidsinspirerad omfattning med trepassform. Överstycket är putsat med målningar i grönt. Pardörrarna är klädda med slät kopparplåt med utstansade dekorationer och årtalet 1878, vilket utfördes 1934. Entrén i väster nås genom en tresidig trappa med steg täckta av skiffer och räcken av smide. Framför södra portalen ligger tre skifferplattor. Kyrkan putsades senast om 1973 då även snickerierna målades och dekorationsmåleriet ovan portalerna förnyades. Tornet är putsat i samma kulör som långhuset med putsade hörnlisener. Över entrén sitter ett rundfönster och mot norr och söder finns mindre spetsbågiga fönster. Tornets ljudluckor är höga och spetsbågiga med vitmålade luckor upp till spetsbågen där ett fönster tar vid . Tornhuven markeras av en profilerad takfot med en underliggande rundbågig fris som anknyter till hörnlisenerna. Huven har fönsterförsedda och spetsiga gavelkupor med ett ovanliggande runt mindre fönster. De övre takkuporna är en mindre variant på de större, dock utan fönster. Tornet restaurerades 1894 och 1904 lades ett kopparplåttak samtidigt som spiran förstärktes och förgylldes. Tillbyggnaden på tornet har en svagt utskjutande sockel i sten och ett falsat koppartak med ventilationsskorsten.