http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000440170
type: Entity
item color: Vit
presentation: 21400000440170 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000440170 Bebyggelse - byggnad ÖSTRA GÖINGE EMMISLÖV 27:1 - husnr 1 EMMISLÖVS KYRKA Emmislövs kyrka tillhör en av de 38, kända, tegelkyrkor som uppfördes på landsbygden i Skåne före 1350. De tidiga tegelkyrkorna är koncentrerade till två huvudsakliga områden; sydvästra och nordöstra Skåne. Tegel började användas som byggnadsmaterial i det medeltida Danmark under 1100-talets andra hälft. Emmislövs kyrka är uppförd under den romanska stilperioden, sannolikt under 1100-talets slut eller tidigt 1200-tal. Kyrkan byggdes med ett långhus och ett lägre och smalare kor utan absid. Det rakt avslutade koret liksom de två fönsteröppningarna i korets östra vägg kan vara influerat av cisterciensernas klosterarkitektur och/eller Gumlösa kyrka, som invigdes 1191 eller 1192. Byggmästaren till Gumlösa kyrka har ibland föreslagits som upphovsmannen till Emmislövs kyrka. Murverket i Emmislövs kyrka är uppfört i skalmursteknik av rött handslaget tegel i munkförband med svartbrända koppstenar i dekorativt sicksackmönster. Tegelmurverket var ursprungligen oputsat med åsstrukna fogar. Ingång till kyrkan skedde genom nord- och sydportalerna. Långhuset hade två högt placerade rundbågiga fönster på vardera norra och södra långhusväggarna. Förutom de två fönsteröppningarna i korets östra vägg fanns sannolikt också ett fönster i korets södra sida. Även invändigt var kyrkans tegelmurverk ursprungligen synligt. Två altarnischer fanns på var sida om triumfbågen. Triumfbågen har en ovanlig stickbågig form vilket kan tyda på att den har murats om. Någon gång under romansk tid har delar av kyrkan, såsom triumfbågens insida samt altarnischer i långhusets östra mur, putsats och målats. Under någon period, före valvslagningen, har delar av kyrkans murverk invändigt varit rödmålat med vitmålade fogar. Fragment av denna rödmålning finns bevarat ovan kyrkans valv. Någon gång före valvslagningen drabbades även kyrkan av en brand. Den romanska kyrkans gavl…
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
data quality: raw
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Plåt - Koppar
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Interiör Från huvudingången i väster kommer man in i en liten förhall inredd under orgelläktaren i tornets bottenvåning. Orgelläktaren sträcker sig ett stycke åt öster med en tresidig barriär in mot kyrkorummet. En trävägg under läktaren delar av underbyggnaden i en västlig och en östlig hälft. Den östra halvan är integrerad med kyrkorummet. Golvet i förhallen är liksom övriga gångytor i kyrkan av rött handslaget murtegel. Ytterväggarna är putsade och vitmålade. Läktarens undersida är klädd med handhyvlade och gråmålade brädor. Vid norra sidan finns ett litet wc och vid södra sidan en trätrappa upp till orgelläktaren. En pardörr med spegelfyllningar leder in till kyrkorummet från förhallen. I kyrkorummet är läktarens undersida målad i brunt och kolonnerna som bär upp läkta-ren är målade i grågrön färg. Läktarens mittparti skjuter ut över mittgången medan yttersidorna är vinklade in bakom de två tornfönstren för att inte skymma ljusinsläppet till kyrkorummet. Läktarbarriären är målad i grön, blå och grå marmorering med rött ramverk och brunmålade fyllningar med målningar av apostlarna. Tornets bottenvåning och läktaren täcks av ett brett och flackt kryssvalv från 1850, putsat och vitkalkat. Valvkapporna utgår från pelare murade med flera språng och enkla kragband uppbyggda av utkragande skift upptill och nedtill och ett indraget parti däremellan. Orgeln som står uppe på läktaren når ända upp i valvkrönet. Fasaden är rikt dekorerad och målad i grått, rött och guld. Mellan långhuset och tornets bottenvåning finns en bred tornbåge med rundbågens form. På norra tornväggen sitter en kungörelsetavla från 1700-talet med luckor. Ramen har sågad profil och är liksom luckorna bemålad i grisaille i fransk senbarock på röd botten med grönt ramverk. Liknande kungörelsetavlor finns exempelvis i Knislinge kyrka och bör ha samma upphovsman. Långhuset, liksom tornets östra hälft, är traditionellt inrett med bänkar längs sidorna och en mittgång som leder fram till koret. Bänkarna bild…
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
item title: EMMISLÖVS KYRKA
item class name: Salkyrka
item super type: object
media type: text/plain
item description: ItemDescription
  type: Exteriörbeskrivning
  desc: Kyrkans äldsta delar består av ett brett långhus murat av tegel och ett något lägre och smalare kor. Tornet från 1800-talet har kvadratisk grundplan och är något bredare än långhuset. Vapenhuset ansluter till långhusets norra sida och dess nock når i höjd ungefär upp till långhusets murkrön. Samtliga fasader är putsade och vitkalkade. På de medeltida delarna är putsen tunt pålagd så att tegelmurverkets konturer framträder medan tornet är spritputsat. Konturerna efter den rivna sakristian syns på korets östra gavelsida. Läget för det under sen tid rivna södra vapenhuset syns dock inte i södra långhusfasaden. På de romanska delarna, långhuset och koret, finns en sockel bestående av en hög nederdel, avslutad med vulst, och ett smalare övre parti avslutat med en fasad kant. Hörnen är markerade med lisener, vilket är ett förtjockat murverk. Långhusets västra lisener förstördes 1850 när tornet byggdes vid långhusets västra mur. Långhusets östra fasadmur avslutas upptill av en trappstegsfris, fem murskift hög. Korets listverk är utfört med tre trappsteg och däröver ett sågskift mellan två murskift och avslutande språng upptill. Korets gavelspets är mönstermurad med diagonallagda tegelstenar i ett fiskbensmönster. Korgaveln, liksom långhusgaveln, har en hög spetsig form. Långhusgaveln har kompletterats med trappstegsmurning vid okänd tidpunkt. Under det sydvästra långhusfönstret finns ett oregelbundet murparti där sydportalen har legat. Ursprungligen bör portalen ha haft samma utseende som den norra, med ett rektangulärt högt utskjutande murparti med spetsbågig muromfattning kring en stickbågig muröppning. Nordportalen är synlig inifrån vapenhuset (nuvarande sakristian). De yttre omfattningarna till två av långhusets ursprungliga fönsteröppningar finns bevarade mitt på södra och norra långhusfasaden. Omfattningarna är rundbågiga och murade i liv med fasaden. De övre delarna av öppningarnas inre mursmyg är synliga inne i kyrkan, ovan valven. Konturerna av ytterligare en föns…
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: ÖSTRA GÖINGE EMMISLÖV 27:1 - husnr 1
last changed date: 2020-12-04
context: Context
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#12
  context super type: interact
  coordinates: 14.108536709073892,56.223305141802626
  place name: Stift: Lunds stift
  context type: produce
  municipality name: Östra Göinge
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1256
  cadastral unit: ÖSTRA GÖINGE EMMISLÖV 27:1
  province: Sk
  parish name: Emmislöv
  place name: Församling: Broby-Emmislövs församling
  province name: Skåne
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#1037
  county name: Skåne
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
service name: bbrb
item class name: Kyrka
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Salkyrka
item label: EMMISLÖVS KYRKA
item class name: Plantyp-Enskeppig
item type: building
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Kor - Öster, Vapenhus - Norr, Torn - Västtorn, Kor - Öster, Trappgavel, Torn - Väster, Torn - Västtorn, Kor - Rakt, Kor - Smalare
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk, Murverk - Natursten, Murverk - Tegel
item description: ItemDescription
  type: Antal våningar
  desc: Vind - Oinredd, 01
build date: 2024-10-17
ksamsok version: 1.1
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Puts - Sprit, Puts - Slät, Puts
created date: 2001-07-24
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Emmislövs kyrka tillhör en av de 38, kända, tegelkyrkor som uppfördes på landsbygden i Skåne före 1350. De tidiga tegelkyrkorna är koncentrerade till två huvudsakliga områden; sydvästra och nordöstra Skåne. Tegel började användas som byggnadsmaterial i det medeltida Danmark under 1100-talets andra hälft. Emmislövs kyrka är uppförd under den romanska stilperioden, sannolikt under 1100-talets slut eller tidigt 1200-tal. Kyrkan byggdes med ett långhus och ett lägre och smalare kor utan absid. Det rakt avslutade koret liksom de två fönsteröppningarna i korets östra vägg kan vara influerat av cisterciensernas klosterarkitektur och/eller Gumlösa kyrka, som invigdes 1191 eller 1192. Byggmästaren till Gumlösa kyrka har ibland föreslagits som upphovsmannen till Emmislövs kyrka. Murverket i Emmislövs kyrka är uppfört i skalmursteknik av rött handslaget tegel i munkförband med svartbrända koppstenar i dekorativt sicksackmönster. Tegelmurverket var ursprungligen oputsat med åsstrukna fogar. Ingång till kyrkan skedde genom nord- och sydportalerna. Långhuset hade två högt placerade rundbågiga fönster på vardera norra och södra långhusväggarna. Förutom de två fönsteröppningarna i korets östra vägg fanns sannolikt också ett fönster i korets södra sida. Även invändigt var kyrkans tegelmurverk ursprungligen synligt. Två altarnischer fanns på var sida om triumfbågen. Triumfbågen har en ovanlig stickbågig form vilket kan tyda på att den har murats om. Någon gång under romansk tid har delar av kyrkan, såsom triumfbågens insida samt altarnischer i långhusets östra mur, putsats och målats. Under någon period, före valvslagningen, har delar av kyrkans murverk invändigt varit rödmålat med vitmålade fogar. Fragment av denna rödmålning finns bevarat ovan kyrkans valv. Någon gång före valvslagningen drabbades även kyrkan av en brand. Den romanska kyrkans gavlar var inte murade med trappsteg. Dessa tillkom senare, kanske på 1300- eller 1400-talet. Någon gång under denna tid byggdes ett vapenhus…
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000004249
context: Context
  to time: 1849-12-31
  from time: 1849-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Torn
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korparti
context: Context
  to time: 1549-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Vapenhus
service organization: RAÄ
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Sadeltak, Sadeltak
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML