http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000440111
type: Entity
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: En gammal sägen berättar att den nuvarande kyrkan föregåtts av en äldre träkyrka som legat på samma plats. Träkyrkan byggdes av en mäktig man som hette Halde Röd. Traditionen säger också att kyrkan uppfördes på platsen för en källa. Inget av detta har dock kunnat bekräftas. Kyrkans äldsta delar uppfördes under den romanska stilperioden, 1100-tal-1200-talets första hälft. Någon närmare datering av kyrkan finns inte men avsaknad av en markerad stensockel på kyrkans fasader samt kyrkans relativt tjocka murar kan tyda på att den tillhör senare delen av perioden, från 1100-talets slut eller 1200-talet. Kyrkan saknar också absid vilket kan vara ett tecken på att den tillhör sen romansk tid. Kyrkans äldsta delar är uppförd av obearbetad fältsten med breda, utstrukna fogar. Ingångar till kyrkan var ursprungligen genom syd- och nordportalerna. I början av 1300-talet var kyrkans långhus och kor sannolikt täckta av ett invändigt brädtak, väggarna var putsade och vitkalkade upp till murkrönet på långsidorna. På norra väggen finns en monumental målning av Sankt Kristoffer bevarad vilken dateras till omkring 1300-1325. Sankt Kristoffer var ett populärt motiv under medeltiden då traditionen sa att den som sett bilden av Sankt Kristoffer skyddades från ond bråd död under hela dagen. Hans porträtt var därför ofta det första som mötte kyrkobesökaren när man trädde in genom sydportalen. Under 1400-talet slogs kryssvalv av tegel i både långhuset och koret. Samtidigt kan en ingång ha tagits upp mellan korvinden och långhusvinden som då blev tillstängd från kyrkorummet. Målningen av Sankt Kristoffer hamnade ovan valven vid valvslagningen och ny målningsdekor utfördes kring 1450-75 vilken brukar attribueras till Vittskövlemästaren. Ett par målningar är ännu synliga i triumfbågens mursidor. Vid något tillfälle före kalkmålningarnas tillkomst har triumfbågen vidgats mot sidorna. Möjligen kan skadorna i triumfbågens sidor hänga samman med nedrivningen av ett förkorskrank eller lektorium som …
media type: text/plain
last changed date: 2020-12-04
service name: bbrb
item type: building
ksamsok version: 1.1
item title: DJURRÖDS KYRKA
context: Context
  to time: 1852-12-31
  from time: 1852-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Torn
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Sadeltak, Sadeltak
data quality: raw
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000003748
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korparti
item description: ItemDescription
  type: Exteriörbeskrivning
  desc: Den nuvarande kyrkan består av det romanska långhuset och koret, västförlängningen från 1788 samt tornet från 1852. Koret är smalare och lägre än långhuset. Västförlängningen har samma bredd som det ursprungliga långhuset men är något snett placerat mot det gamla vilket framför allt märks i södra fasaden som buktar ut något på mitten. Västtornet från 1800-talet har kvadratisk grundplan och är smalare än långhusdelen. Tornets östra mur är uppbyggd från långhusets västgavel. Utvändigt finns inga synliga medeltida öppningar eller finhuggna stendetaljer bevarade. Samtliga ursprungliga fönster och ingångsöppningar är igenmurade och fasaderna är spritputsade och kalkvittade. En tunn ristning i korets norra fasadputs markerar läget för en rundbågsformad fönsteröppning. Nord- och sydportalen bör ha varit belägna ungefär intill de mittersta fönsteröppningarna på långhusets norra och södra sidor. Nederst utmed delar av den romanska kyrkan syns en utskjutande rad obearbetade gråstenar tillhörande kyrkans grundläggning. Längs korets södra sida finns en murhylla av fogad gråsten med okänd funktion. Möjligen kan den utgöra någon form av förstärkning av kormuren som tillkommit i samband med grävning för gravvalv i koret. I murhyllan finns några sekundärt inmurade gravhällar. Långhusets och korets fasader avslutas upptill utan listverk. Takfoten är intäckt med vinklade brädor och gavelsidorna har en spetsig, gotisk form som kanske är ursprunglig eller en anpassning utförd i samband med valvslagningen. Torngavlarna från 1852 mot söder och norr är murade i trappsteg med spetsbågiga blinderingar. Under gavelpartiet finns ett utkragande tandsnittslistverk med glest sittande tänder. I murkrönet mot öster och väster består listverket av ett par utkragande skift. Samtliga delar av kyrkan täcks av sadeltak av kopparplåt i skivtäckning med förskjuten tvärfals. Vattenavledningen är också av koppar, i form av takfotsränna på tornet och hängrännor på kor och långhusdelarna. Fasaderna är uppbru…
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Puts, Puts
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: KRISTIANSTAD DJURRÖD 36:1 - husnr 1
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
service organization: RAÄ
item super type: object
item color: Vit
item label: DJURRÖDS KYRKA
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Plåt - Koppar, Plåt - Skivtäckning
context: Context
  coordinates: 13.887141351220013,55.99642203157252
  province name: Skåne
  parish name: Djurröd
  place name: Församling: Träne-Djurröds församling
  context type: produce
  county name: Skåne
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1290
  place name: Stift: Lunds stift
  province: Sk
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#12
  context super type: interact
  cadastral unit: KRISTIANSTAD DJURRÖD 36:1
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#1035
  municipality name: Kristianstad
item description: ItemDescription
  type: Antal våningar
  desc: 01, Vind - Oinredd
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Kor - Smalare, Kor - Öster, Torn - Västtorn, Torn - Väster, Kor - Smalare, Kor - Öster, Trappgavel, Kor - Rakt
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Salkyrka
item class name: Salkyrka
context: Context
  to time: 1788-12-31
  from time: 1788-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - tillbyggnad
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Interiör Från kyrkogården kommer man genom västportalen in till tornets bottenvåning. Ett litet vindfång är ordnat i muröppningen med en gråmålad innerdörr. Innanför ytterdörren finns en entréhall eller vapenhuset inrett med kapphängare, bokbord och ett toalettutrymme vid nordöstra hörnet . Södra delen är avdelad från vapenhuset och inrymmer trappuppgång till tornets andra våning samt förråd och elcentral. Golvet i tornet är lagt med rött murtegel, väggarna är vitmålade och snickerierna är grå eller grågrönmålade. Vapenhuset har en rätt låg takhöjd och innertaket består av andra våningens bjälklag. Före renovering var både bottenvåningen och tornets andra våning öppen mot långhuset genom en hög tornbåge och således en del av kyrkorummet. Tornbågen är numera igenmurad med dörröppningar till långhuset i både nedre plan och från andra våningen. I andra våningsplan leder en dörr i öster in till en orgelläktare. Från vapenhuset leder en dörröppning vidare till långhusets västförlängda del som längst i väster upptas av orgelläktaren och dess underbyggnader. Läktaren bärs upp av fyra åttkantiga pelare längs mittgången och ett par pelare längst i väster. Pelarna och läktarens undersida är målade i ljust grått och läktarbarriären i beige. Läktarens mittparti skjuter ut från sidorna som är indragna mot väster för att inte dölja fönsteröppningarna. Läktarbarriärens mittparti är sammanbyggd med orgelfasaden. Orgelpiporna är ordnade i tre sektioner över barriären vars nedre del är indelad med pilastrar och har en gråmålad grisailledekor i renässansstil. I mittfältet finns en målning av en harpa och ett svärd och i nederkanten av läktaren en inskription som lyder: Efter Konungens nådigast faststälte ritning är kyrkan tilökt år 1788. Läktaren bygd 1789, prydd 1791, hof camrer Brooves enka fru Helena Grytting ägde Öllestorp och magist Carl f: Cronholm kyrkoherde. Under läktaren finns sedan 2005 två inbyggnader för sakristia och barnrum vid sidorna av mittgången. Inbyggnaderna är gj…
created date: 2001-07-24
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
build date: 2024-10-17
item class name: Plantyp-Enskeppig
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk - Natursten, Murverk - Tegel, Murverk
presentation: 21400000440111 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000440111 Bebyggelse - byggnad KRISTIANSTAD DJURRÖD 36:1 - husnr 1 DJURRÖDS KYRKA En gammal sägen berättar att den nuvarande kyrkan föregåtts av en äldre träkyrka som legat på samma plats. Träkyrkan byggdes av en mäktig man som hette Halde Röd. Traditionen säger också att kyrkan uppfördes på platsen för en källa. Inget av detta har dock kunnat bekräftas. Kyrkans äldsta delar uppfördes under den romanska stilperioden, 1100-tal-1200-talets första hälft. Någon närmare datering av kyrkan finns inte men avsaknad av en markerad stensockel på kyrkans fasader samt kyrkans relativt tjocka murar kan tyda på att den tillhör senare delen av perioden, från 1100-talets slut eller 1200-talet. Kyrkan saknar också absid vilket kan vara ett tecken på att den tillhör sen romansk tid. Kyrkans äldsta delar är uppförd av obearbetad fältsten med breda, utstrukna fogar. Ingångar till kyrkan var ursprungligen genom syd- och nordportalerna. I början av 1300-talet var kyrkans långhus och kor sannolikt täckta av ett invändigt brädtak, väggarna var putsade och vitkalkade upp till murkrönet på långsidorna. På norra väggen finns en monumental målning av Sankt Kristoffer bevarad vilken dateras till omkring 1300-1325. Sankt Kristoffer var ett populärt motiv under medeltiden då traditionen sa att den som sett bilden av Sankt Kristoffer skyddades från ond bråd död under hela dagen. Hans porträtt var därför ofta det första som mötte kyrkobesökaren när man trädde in genom sydportalen. Under 1400-talet slogs kryssvalv av tegel i både långhuset och koret. Samtidigt kan en ingång ha tagits upp mellan korvinden och långhusvinden som då blev tillstängd från kyrkorummet. Målningen av Sankt Kristoffer hamnade ovan valven vid valvslagningen och ny målningsdekor utfördes kring 1450-75 vilken brukar attribueras till Vittskövlemästaren. Ett par målningar är ännu synliga i triumfbågens mursidor. Vid något tillfälle före kalkmålningarnas tillkomst har triumfbågen…
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
item class name: Kyrka
service organization full: Riksantikvarieämbetet