http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439905
type: Entity
item class name: Plantyp-Enskeppig
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Huv, Sadeltak, Sadeltak - Med dubbla fall, Välvt tak, Lanternin
item title: Västra Sallerups kyrka
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: ESLÖV JEP KLOCKARE 7 - husnr 1
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
service organization: RAÄ
item color: Vit
context: Context
  to time: 1850-12-31
  from time: 1850-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korsarm/ar
created date: 2001-07-24
item super type: object
context: Context
  to time: 1759-12-31
  from time: 1740-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - restaurering
item class name: Salkyrka
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Västra Sallerups kyrka uppfördes i mitten av 1100-talet, det vill säga under romansk tid, med långhus, fullbrett torn i väster, kor samt troligen en absid i öster. Sannolikt stod innehavarna av närbelägna Ellinge slott bakom kyrkbygget, vilka räknades till de mäktigaste ätterna i Danmarks under medeltiden. I tornet fanns en emporvåning med triforium (galleri försett med tre kolonnetter) mot kyrkorummet inredd för kyrkans patronus på Ellinge. Byggmästare för kyrkan var Mårten stenmästare som även högg lejonskulpturen och dopfunten i vilken han ristade in sitt namn. I slutet av 1100-talet försågs kyrkan i Västra Sallerup med kalkmålningar. Kyrkorummet hade vid denna tid antingen öppen takstol eller ett platt innertak av träplank. I mitten på 1200-talet tillkom ytterligare kalkmålningar på bland annat triumfbågväggens västra sida. Omkring år 1300 revs absiden och koret förlängdes med en valvtravé österut och fick en rak gavelvägg. Samtidigt valvslogs såväl långhus som kor och försågs med kalkmålningar. Kryssvalven placerades på konsolkolonnetter inmurande i väggarna. Under hög- eller senmedeltiden murades triforiet igen och patronus fick nya sittplatser i koret. Målningarna som idag syns i triforiet tillkom 1448. Under senmedeltiden byggdes koret till med en utbyggnad åt norr. Troligen användes tillbyggnaden som gravkor åt herrskapet på Ellinge gods. Fram till 1940-talet användes kortillbyggnaden som sakristia men revs i samband med restaureringen på 1950-talet. I början av 1600-talet restaurerades kyrkorummet som fick ny bänkinredning och predikstol tillverkade av den namnkunnige träsnidaren Jacob Kremberg från Lund. Samma sekel höjdes tornet som även försågs med ny tornhuv. Kyrkan skadades delvis i samband med det dansk-svenska kriget i slutet av 1670-talet. 1724 anmälde Wilhelm Bennet vid Ellinge till domkapitlet i Lund att kyrkan var förfallen. Några år efter senare störtade tornet in och raserade långhusets västra valv. I mitten av 1700-talet restaurerades kyrkan …
last changed date: 2020-12-04
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Puts - Kalkputs, Puts, Puts - Slät
item description: ItemDescription
  type: Antal våningar
  desc: Vind - Oinredd, 01
context: Context
  title: Hantverkare
  full name: Jacob Kremberg
  was created by: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21620000011579
  to time: 1629-12-31
  from time: 1600-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - restaurering, interiör
context: Context
  to time: 1629-12-31
  from time: 1600-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad, exteriör
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000003643
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk - Natursten, sandsten, Murverk, Murverk - Tegel, Murverk - Natursten, granit
item type: building
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Kor - Rakt, Torn - Väster, Kor - Smalare, Torn - Västtorn, Sakristia - Norr, Kor - Öster, Torn - Väster, Kor - Öster
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
data quality: raw
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Plåt - Koppar, Takpannor - Lertegel, Plåt - Skivtäckning
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
presentation: 21400000439905 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439905 Bebyggelse - byggnad ESLÖV JEP KLOCKARE 7 - husnr 1 Västra Sallerups kyrka Västra Sallerups kyrka uppfördes i mitten av 1100-talet, det vill säga under romansk tid, med långhus, fullbrett torn i väster, kor samt troligen en absid i öster. Sannolikt stod innehavarna av närbelägna Ellinge slott bakom kyrkbygget, vilka räknades till de mäktigaste ätterna i Danmarks under medeltiden. I tornet fanns en emporvåning med triforium (galleri försett med tre kolonnetter) mot kyrkorummet inredd för kyrkans patronus på Ellinge. Byggmästare för kyrkan var Mårten stenmästare som även högg lejonskulpturen och dopfunten i vilken han ristade in sitt namn. I slutet av 1100-talet försågs kyrkan i Västra Sallerup med kalkmålningar. Kyrkorummet hade vid denna tid antingen öppen takstol eller ett platt innertak av träplank. I mitten på 1200-talet tillkom ytterligare kalkmålningar på bland annat triumfbågväggens västra sida. Omkring år 1300 revs absiden och koret förlängdes med en valvtravé österut och fick en rak gavelvägg. Samtidigt valvslogs såväl långhus som kor och försågs med kalkmålningar. Kryssvalven placerades på konsolkolonnetter inmurande i väggarna. Under hög- eller senmedeltiden murades triforiet igen och patronus fick nya sittplatser i koret. Målningarna som idag syns i triforiet tillkom 1448. Under senmedeltiden byggdes koret till med en utbyggnad åt norr. Troligen användes tillbyggnaden som gravkor åt herrskapet på Ellinge gods. Fram till 1940-talet användes kortillbyggnaden som sakristia men revs i samband med restaureringen på 1950-talet. I början av 1600-talet restaurerades kyrkorummet som fick ny bänkinredning och predikstol tillverkade av den namnkunnige träsnidaren Jacob Kremberg från Lund. Samma sekel höjdes tornet som även försågs med ny tornhuv. Kyrkan skadades delvis i samband med det dansk-svenska kriget i slutet av 1670-talet. 1724 anmälde Wilhelm Bennet vid Ellinge till domkapitlet i Lund att kyrkan…
context: Context
  to time: 1300-12-31
  from time: 1300-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad
service name: bbrb
context: Context
  to time: 1959-12-31
  from time: 1950-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Rivning - delvis riven
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
context: Context
  title: Arkitekt
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbro/21600000003212
  from time: 1100-01-01
  to time: 1349-12-31
  context type: produce
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/-1
  organization: Mårten Stenmästare
build date: 2024-10-17
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Interiör Kyrkan nås via tornets västportal som leder in till vapenhuset i tornets bottenvåning. Kyrkporten är tillverkad i brunfernissad ek med fem fyllningar i varje dörrblad. Rummet är rektangulärt och välvt med ett vitkalkat kryssvalv med synliga ribbor, troligen tillkommet på 1400-talet. Åt söder vilar valvet på inställda knippepelare med profilerade kapitäl. De norra valvribborna vilar på väggen vilken döljer stentrappan som leder upp till emporvåningen och vidare upp i tornet. Golvet är belagt med kvadratiska röda tegelplattor. Mitt på den södra väggen står en gravhäll över kyrkoherden Segud Langvagen, död 1753. På golvet framför hällen står en romansk lejonskulptur som liksom de två kolonnbaserna som också står i vapenhuset sannolikt huggits av Mårten stenmästare. Kolonnbaserna hör sannolikt till de kolonnetter som ursprungligen satt i tornets ljudöppningar. I det spetsbågiga fältet över ingången till långhuset finns en kalkmålning från 1400-talet föreställande Jesu korsfästelse. Långhuset har rektangulär planform och består av två valvtravéer. Golvet i mittgången är belagt med röda tegelplattor medan bänkkvarteren placerats på ett lackat furugolv. De slutna bänkkvarteren från Eiler Græbes restaurering på 1950-talet är placerad på ömse sidor om mittgången. Två rundbågiga fönster i sydmuren förser långhuset med dagsljus. Ritsningen i sydväggens puts markerar kyrkans ursprungliga ingång. Träbjälken som avlastade murverket över ingången syns ännu i muren. På norra väggen finns en ritsning som visar en äldre fönsteröppning. Över ingången från vapenhuset syns den romanska emporvåningens kolonnettgalleri, vilket sattes igen under medeltiden och i mitten av 1400-talet dekorerades med kalkmålningar. I den vänstra arkadbågen återges Sankt Göran och draken och i den mittersta ärkeängeln Mikael. I den högra arkadbågen återfinns ett odjur som räcker ut tungan. Långhuset domineras av valvens kalkmålningar från 1448. Den mest iögonfallande är Maria kröning där Kristus krön…
service organization full: Riksantikvarieämbetet
context: Context
  to time: 1550-12-31
  from time: 1350-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - tillbyggnad
context: Context
  to time: 1819-12-31
  from time: 1819-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad, interiör
context: Context
  title: Konservator
  full name: Hans Erlandsson
  to time: 1947-12-31
  from time: 1946-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Konservatorsarbeten
  conservator: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000005782
context: Context
  from time: 1100-01-01
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbro/21600000003212
  to time: 1349-12-31
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korparti
  context type: produce
  title: Arkitekt
  organization: Mårten Stenmästare
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/-1
context: Context
  organization: Mårten Stenmästare
  context type: produce
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbro/21600000003212
  from time: 1100-01-01
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/-1
  context label: Nybyggnad - Torn
  to time: 1349-12-31
  context super type: create
  title: Arkitekt
context: Context
  context super type: interact
  coordinates: 13.277513939042613,55.82983090257744
  parish name: Eslöv
  municipality name: Eslöv
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#1214
  cadastral unit: ESLÖV JEP KLOCKARE 7
  context type: produce
  county name: Skåne
  province name: Skåne
  province: Sk
  place name: Stift: Lunds stift
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#12
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1285
  place name: Församling: Eslövs församling
context: Context
  to time: 1797-12-31
  from time: 1797-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - ombyggnad
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Salkyrka
ksamsok version: 1.1
context: Context
  title: Konservator
  full name: Albert Eriksson
  to time: 1975-12-31
  from time: 1975-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Konservatorsarbeten
  conservator: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000004557
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
media type: text/plain
context: Context
  title: Arkitekt
  full name: Eiler Graebe
  to time: 1953-12-31
  from time: 1947-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Ändring - restaurering
  architect: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrp/21600000004107
item label: Västra Sallerups kyrka
item class name: Kyrka

ItemDescription
type: Exteriörbeskrivning
desc: Kyrkan är uppförd med västtorn, rektangulärt långhus stött av kraftiga strävpelare längs den södra sidan, smalare och lägre rakslutat kor i öster och en mindre sakristia åt norr. Sannolikt vilar den på en kallmurad naturstensgrund, vars stenar lär ha hämtats från Stehag. Tornets nedre delar samt långhus och kor är uppförda med tuktad gul sandsten. De övre delarna av tornet härrör till största del från 1700-talet och består av tegel och gråsten. Samtliga fasader är slätputsade och vitkalkade, bortsett från tornet som avfärgats med vit KC-färg. Takfallen på långhus, kor och sakristia är avtäckta med rött enkupigt tegel medan tornhuven är avtäckt med skivtäckt kopparplåt. Tornfasaderna pryds av flertalet dekorativt utformade ankarslutar, vars tekniska funktion är att hålla samman konstruktionen. Ankarslutarna år norr, väster och söder bildas texten ANNO 1751, och på västfasaden står de romerska siffrorna MDC (1400). Båda årtalen markerar omfattande ombyggnader av tornet. På den södra fasaden finns ett solur från 1700-talet i kalksten och i den norra fasaden en nisch som markerar en tidigare dörröppning. Klockvåningen har stickbågiga ljudöppningar i samtliga väderstreck. Långhusets södra sida bryts upp av två rundbågiga fönster placerade i djupa nischer med sluttande solbänkar i kalksten. Två kraftiga tegelavtäckta strävpelare stöttar långhusets i hörnen. En ritsning i den norra fasaden markerar en tidigare fönsteröppning. Även koret stöds av kraftiga strävpelarna i hörnen. Koret har två rundbågiga fönster åt söder samt ett centralt placerat fönster i östfasaden. Korets gavelröste är ornerat med treklöverformiga nischer med tunnputsat tegel lagt i fiskbensmönster samt nedanförliggande tandsnittsfris. En nisch i korets norra fasad markerar en igensatt dörröppning. Sakristian tillkom i början på 1950-talet och har tegelavtäckt sadeltak som slutar i liv med gavelfasaden åt norr. Över mark består sockeln av otuktad natursten i liv med fasadputsen. Fönstren är placerade i in…