Interiör Vapenhuset ligger i tornets bottenvåning. Rummet är kvadratiskt med tegelgolv i rött och gult, putsade vitmålade väggar och platt vitt tak. Vapenhuset är möblerat med broschyrställ, bord och kapphängare på fot. Rundbågiga ekdörrar med många kvadratiska fyllningar av glas leder till personalpentry i norr och förrum till toaletter i söder. Personalpentryt har svart kalkstensgolv och förrummet tegelgolv. Indirekt ljus kommer till vapenhuset genom de glasade dörrarna. En raktäckt glasad pardörr av ek leder till kyrkorummet. Kyrkorummet består av ett brett långhus med integrerat kor och femkantig absid. Öppna brunlaserade bänkar står på ömse sidor om mittgången i långhuset. Även sidogångar längs ytterväggarna finns. I väster står orgelläktaren. Innertaket är ett vitt tredingstak med plant mittparti och två lutande sidor. Mellan tak och vägg löper en bred profilerad vit list. Golvet är belagt med rött och gult tegel i mittgången och enbart rött tegel i sidogångarna. Under bänkarna ligger fernissat brädgolv. Väggarna är putsade och vitmålade. Rummet belyses med stora högtsittande rundbågiga fönster med klarglas. I taket hänger mässingskronor och på väggarna lampetter. Koret i långhusets östra del är upphöjt med två steg av kalksten. Golvet är belagt med röda åttkantiga tegelplattor med hörntärningar. I koret står dopfunt, dopaltare och ljusbärare i norr och i söder predikstolen. Ljusstakar på höga piedestaler står på ömse sidor. Till absiden leder en bred rundbågig öppning med pilastrar med kapitäl vid sidorna. Under rundbågen avdelar det raka altarräcket absiden och framför räcket finns ytterligare ett kalkstenssteg. I den femkantiga absiden står altaruppsatsen från 1600-talet. På golvet ligger en heltäckningsmatta. Bakom altaruppsatsen finns den lilla sakristian med förvaringsskåp. I absiden och ovan rundbågen är textband målade. I absiden hänger ett krucifix på östväggen ovanför altaruppsatsen. Orgelläktaren i väster vilar på fyrkantiga marmorerade pelare med enkla kapitäl. Läktarbarriären är genombruten med en gråmålad arkad indelad med pilastrar med förgyllda bladkapitäl. Orgelläktaren och tornets övre våningar nås via en trappa i långhusets nordvästra hörn. Tornvåningarna har brädgolv, putsade kalkade gråstensväggar och bjälklagen som tak. I klockvåningen står klockbocken av furu med två klockor. Det finns parvisa ljudöppningar åt fyra håll i klockvåningen. Lösa stegar leder vidare till torntoppen. Vinden över långhuset nås genom en liten plåtlucka på tredje våningen. Takstolen av furu består av högben, saxsparrar, stödben och tassar på dubbla remstycken. Inredning och inventarier Altaret från 1955 av oljad ek är ritat av Eiler Græbe. Altaret är uppbyggt av ramverk och dekorerat med räfflade pilastrar, tandsnittslister och flätbårder. Detaljer målade i grönt och guld. Altaruppsatsen från 1600-talet av trä är rikt skulpterad och bemålad. I centrum finns en oljemålning föreställande nattvarden. Den flankeras av tre kolonner på varje sida och snidade vingar med fruktornament och änglahuvuden. Överstycket har en trekantsgavel och målning av Jesus uppståndelse. Altarringen av oljad furu från 1955 har rak planform och två grindar. Består av genombrutet räcke med sågade balusterdockor av furubrädor. Knäfall och överliggare är klädda med vinröd sammet. Ritad av Eiler Græbe. Dopfunten av sandsten är troligen från 1100-talet. Den cylindriska cuppan är dekorerad med en rundbågsfris i ovankant och nedhängande liljor. Undersidan är godronnerad. Foten är fyrkantig med en vulst och fyra hörntappar. Funten tillhör, enligt Lars Tynell i Skånes medeltida dopfuntar, den så kallade Hallarödsgruppen där även Billinge, Hallaröd, Simlinge och Perstorps funtar ingår. Predikstolen från 1600-talet är rikt skulpterad i trä och polykromt målad. Baldakinen försvann och predikstolen målades över 1870 när den flyttades till den nya kyrkan. Vid Græbes renovering 1955 tillkom trappan och foten, originalfärgerna togs fram samt predikstolen flyttades från norra till södra sidan i långhuset. Korgens sidor har reliefer av skapelsen, syndafallet, korsfästelsen, Jesu födelse och Noaks ark. Korgens hörn markeras av skulpturer av apostlar på postament som vilar på lejonmaskaroner. Mellan dessa finns textfält. Bänkinredningen av brunlaserad furu, är öppen och tillkom 1938. Den är ritad av N A Blanck. Ryggar och gavlar är uppbyggda med ramverk. Bänkarna har fotstöd och psalmbokshylla. Dynor ligger i bänkarna. Orgeln är byggd 1878 av Salomon Molander & Co, Göteborg. Den omdisponerades 1953 av A Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och 1965 av J Künkels Orgelverkstad i Lund. Fasaden från 1878 är i nyklassicistisk stil. Ett högre mittparti med gavelmotiv flankeras av två lägre partier. Pipfäten har rundbågiga öppningar. Fasaden är dekorerad med bland annat bevingade änglahuvuden och palmetter. Målad i ekådring med detaljer i guldfärg. Storklockan av malm är gjuten 1600. Lillklockan av malm är omgjuten 1843 av Fred Siepel & J.G. Liljedahl i Stockholm. Båda klockorna är prydda med bårder och inskriptioner. Övrigt Kormatta vävd hos Märta Måås Fjätterström, designad av Barbro Nilsson.
21400000439850 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439850 Bebyggelse - byggnad TRELLEBORG SÖDRA ÅBY 48:1 - husnr 1 SÖDRA ÅBY KYRKA Den nuvarande kyrkan ersatte 1870 en medeltida kyrka som låg på samma kyrkogård. Den medeltida kyrkan från 1100-1200-tal hade långhus och kor med ett tillbyggt brett västtorn från 1771 och en korsarm i norr från 1808. Kraftig befolkningstillväxt resulterade i beslut om nybyggnad. Ritningarna från 1863 gjordes av en murarmästare Nilsson i Svedala. Förslaget bearbetades och signerades av arkitekt Ludvig Hedin på Överintendentsämbetet 1865. Han har varit inblandad i närbelägna kyrkor som orgelfasaden till Tullstorps kyrka och predikstolen i Lilla Isie kyrka. Sten från den gamla rivna kyrkan återanvändes i nybygget som pågick 1869-70. Kyrkan uppfördes med långhus och lägre absid i öster samt ett smalt torn i väster. Långhusets och absidens tak var täckta med spån och tornet med järnplåt. Invändigt målades väggarna med kvadermålning som marmorerades. Bänkarna målades med ekådring. Från den gamla kyrkan flyttades till den nya bland annat altaruppsättning, predikstol, dopfunt, triumfkrucifix, altarkrucifix och tornklockor. Kyrkan har flera gånger reparerats, nedan följer ett urval från underhållsplanen. Takbeläggningen på långhuset ersattes med tegeltak 1926. 1938 genomfördes en omfattande ombyggnad efter förslag av länsarkitekt N A Blanck och Hans Lindén. Pannrum byggdes under absiden. Golven byttes till nytt tegelgolv och trägolv som lades på nytt betongunderlag. Nya öppna bänkar istället för de tidigare slutna. Väggarna vitfärgades istället för kvadermålningen. Skärmväggen mellan altare och sakristia revs. Altarringen togs bort och ersattes med ny i järnrör. Golvet höjdes i sakristian och därmed måste prästingången höjas och fönstret ovanför dörren murades igen. Ny trappa till orgelläktaren. El installerades. Ett bårhus inreddes i nordvästra hörnet av kyrkan. En bred granittrappa anlades vid ingången till bårhuset på kyrkans norra sida. 1955 gjorde en inre restaurering efter förlag av domkyrkoarkitekt Eiler Græbe. Koret omgestaltades. Nytt altare, ny rak altarring av trä. Nytt steg av kalksten framför altarringen. Nya ytterdörrar av ek. Kyrkorummet avfärgades i vitt. Flera gånger har kyrkans inredning och inventarier sanerats från skadedjursangrepp. Ett förslag till glasmålningar i absidfönstren gjordes av Ralph Bergholtz på 1950-talet. Förslaget genomfördes aldrig. Skisserna hänger intill dopaltaret. 1967 byggdes predikstolen om och flyttades från norra till södra sidan. Förslag av Eiler Græbe.Originalfäger togs fram på predikstol och altaruppsats. 1967-69 skadades torntaket vid en storm. Takstolen reparerades och järnplåten ersattes med koppar. Samtliga hängrännor förnyades och nya plåtar på gavlarna. Wc och elcentral inrättades i torntrapprummet 1976. 2001 putslagades och målades kyrkan exteriört. Blyinfattade färgade glas som tillkommit på 1970-talet byttes till ofärgade antikglas. 2017 byggdes bårhuset i kyrkan om till personalutrymme med pentry. Trappan togs bort i torntrapprummet och en ny toalett gjordes där. Län: Skåne, Kommun: Trelleborg, Landskap: Skåne, Socken: Södra Åby , Stift: Lunds stift, Församling: Källstorps församling Nybyggnadsår: 1870 - 1870 13.310364464084566,55.38553539994518 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000439850 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000439850 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439850 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Kor - Polygonalt korutsprång, Absid - Öster, Torn - Väster, Torn - Väster, Absid - Polygonal, Kor - Öster, Torn - Västtorn
Plåt - Koppar, Takpannor - Lertegel, enkupiga
Kyrkan består av brett rektangulärt långhus och en lägre femkantig absid i öster samt ett smalt kvadratiskt torn i väster som är integrerat i långhuset. Samtliga delar är från 1870. Murarna är uppförda av gråsten med detaljer av tegel. Sten från den gamla kyrkan och kyrkogårdsmuren återanvändes i den nya kyrkan. Murarna är spritputsade och vitkalkade med slätputsade detaljer. Murarna har en sockel som varierar kraftigt i höjd på grund av markens lutning. Långhuset, absidens och tornets murar avslutas med en slätputsad takfotsgesims med en rundbågsfris och en kraftig profilerad list. Fasaden indelas mellan fönstren med slätputsade breda lisener. Kyrkan har två ingångar, huvudingång genom tornet i väster och prästingång i absiden i öster. Dessutom finns den före detta ingången i norr till bårhuset och ingång till pannrum i källare. Västportalen är rundbågig med två slätputsade språng och har en pardörr av ramverk av lackad ek. Ovanför dörren sitter ett halvrunt gjutjärnsfönster. En stentrappa med elva steg leder till prästingången. En raktäckt ramverksdörr sitter i en högre rundbågig slätputsad nisch. Tidigare fanns ett fönster över dörren. En kopparklädd pardörr i nordväst ledde till bårhuset. Dörren är numera igensatt på insidan. Ovanför dörren sitter överdelen av ett fönster lika övriga fönster i långhuset. Kyrkans fönster sitter i stora rundbågiga öppningar med två slätputsade språng.Bågarna är av gråmålade plattjärn indelade i kvadratiska rutor med klart antikglas. I absiden och de två östligaste långhusfönstren är glaset blyspröjsat i små rutor med tonat glas. Solbänkarna är gjutna och gråmålade. Tornet har parställda rundbågiga ljudöppningar inom en slätputsad rundbågig nisch. Luckorna är klädda med panel. Långhuset har sadeltak belagt med röda enkupiga tegelpannor. Gavlarna har plåtlister vid pannorna. Absiden har femkantigt tak klätt med kopparplåt med vertikala ståndfalsar. Det fyrsidiga torntaket har små takkupor i alla väderstreck. Torntaket är belagt med kopparplåt i skivtäckning med vertikala ståndfalsar och horisontella hakfalsar. Tornet kröns av ett kors. Avvattningen är med hängrännor och stuprör av vit plåt och av koppar.
Den nuvarande kyrkan ersatte 1870 en medeltida kyrka som låg på samma kyrkogård. Den medeltida kyrkan från 1100-1200-tal hade långhus och kor med ett tillbyggt brett västtorn från 1771 och en korsarm i norr från 1808. Kraftig befolkningstillväxt resulterade i beslut om nybyggnad. Ritningarna från 1863 gjordes av en murarmästare Nilsson i Svedala. Förslaget bearbetades och signerades av arkitekt Ludvig Hedin på Överintendentsämbetet 1865. Han har varit inblandad i närbelägna kyrkor som orgelfasaden till Tullstorps kyrka och predikstolen i Lilla Isie kyrka. Sten från den gamla rivna kyrkan återanvändes i nybygget som pågick 1869-70. Kyrkan uppfördes med långhus och lägre absid i öster samt ett smalt torn i väster. Långhusets och absidens tak var täckta med spån och tornet med järnplåt. Invändigt målades väggarna med kvadermålning som marmorerades. Bänkarna målades med ekådring. Från den gamla kyrkan flyttades till den nya bland annat altaruppsättning, predikstol, dopfunt, triumfkrucifix, altarkrucifix och tornklockor. Kyrkan har flera gånger reparerats, nedan följer ett urval från underhållsplanen. Takbeläggningen på långhuset ersattes med tegeltak 1926. 1938 genomfördes en omfattande ombyggnad efter förslag av länsarkitekt N A Blanck och Hans Lindén. Pannrum byggdes under absiden. Golven byttes till nytt tegelgolv och trägolv som lades på nytt betongunderlag. Nya öppna bänkar istället för de tidigare slutna. Väggarna vitfärgades istället för kvadermålningen. Skärmväggen mellan altare och sakristia revs. Altarringen togs bort och ersattes med ny i järnrör. Golvet höjdes i sakristian och därmed måste prästingången höjas och fönstret ovanför dörren murades igen. Ny trappa till orgelläktaren. El installerades. Ett bårhus inreddes i nordvästra hörnet av kyrkan. En bred granittrappa anlades vid ingången till bårhuset på kyrkans norra sida. 1955 gjorde en inre restaurering efter förlag av domkyrkoarkitekt Eiler Græbe. Koret omgestaltades. Nytt altare, ny rak altarring av trä. Nytt steg av kalksten framför altarringen. Nya ytterdörrar av ek. Kyrkorummet avfärgades i vitt. Flera gånger har kyrkans inredning och inventarier sanerats från skadedjursangrepp. Ett förslag till glasmålningar i absidfönstren gjordes av Ralph Bergholtz på 1950-talet. Förslaget genomfördes aldrig. Skisserna hänger intill dopaltaret. 1967 byggdes predikstolen om och flyttades från norra till södra sidan. Förslag av Eiler Græbe.Originalfäger togs fram på predikstol och altaruppsats. 1967-69 skadades torntaket vid en storm. Takstolen reparerades och järnplåten ersattes med koppar. Samtliga hängrännor förnyades och nya plåtar på gavlarna. Wc och elcentral inrättades i torntrapprummet 1976. 2001 putslagades och målades kyrkan exteriört. Blyinfattade färgade glas som tillkommit på 1970-talet byttes till ofärgade antikglas. 2017 byggdes bårhuset i kyrkan om till personalutrymme med pentry. Trappan togs bort i torntrapprummet och en ny toalett gjordes där.
Murverk - Natursten, Murverk - Natursten, Murverk - Tegel