http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439837
type: Entity
service name: bbrb
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kyrka
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kyrka
service organization: RAÄ
item description: ItemDescription
  type: Byggnadsdel
  desc: Torn - Västtorn, Kor - Öster, Kor - Smalare, Torn - Väster, Kor - Smalare, Torn - Väster, Kor - Öster
item description: ItemDescription
  type: Takform
  desc: Sadeltak, Sadeltak
item title: DALKÖPINGE KYRKA
context: Context
  county name: Skåne
  province: Sk
  parish name: Dalköpinge
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1287
  cadastral unit: TRELLEBORG DALKÖPINGE 31:1
  context super type: interact
  municipality name: Trelleborg
  place name: Församling: Dalköpinge församling
  context type: produce
  place name: Stift: Lunds stift
  province name: Skåne
  parish: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/parish#1210
  coordinates: 13.218355070018577,55.37915918640652
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#12
data quality: raw
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet
presentation: 21400000439837 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439837 Bebyggelse - byggnad TRELLEBORG DALKÖPINGE 31:1 - husnr 1 DALKÖPINGE KYRKA Gislöv och Dalköpinge kyrkor var under medeltiden knutna som prebende till domkapitlet i Lund. Gislöv och Dalköping församlingar bildade pastorat fram till 1924. Före 1590-talet var Gislöv moderkyrka och därefter annexkyrka till Dalköpinge kyrka. Kyrkan byggdes av tegel, troligen kring 1200-talets mitt. Den bestod då av långhus samt lägre och smalare rakavslutat kor i öster. Kyrkan hade likt romanska kyrkor norr och sydportal och små, högt sittande rundbågiga fönster. Koret smyckades med sågskift och östgaveln fick blinderingar och rundbågsfris längs takfallet. Koret valvslogs med tegelvalv vilande på hörnkolonetter. 12 konsekrationskors (invigningskors) målades på väggarna. Två av dem finns bevarade i koret. Någon gång under senmedeltiden (1300-1550) byggdes ett västtorn av tegel som valvslogs på bottenvåningen. En spiraltrappa fanns i söder som nåddes från tornets bottenvåning. Numera nås trappan utifrån. Under 1400-talet valvslogs långhuset. Ett vapenhus byggdes framför sydportalen under senmedeltiden. Kyrkan har flera gånger reparerats, nedan följer ett urval från underhållsplanen. Större fönster togs upp under 1700-1800-talet. Kanske putsades kyrkan då. 1822 revs vapenhuset framför sydportalen som gjordes om till ett fönster. En ny ingång togs upp i tornet. Bänkinredningen togs bort i tornet som gjordes om till vapenhus. 1841 förstorades sakristian genom att altaret flyttades västerut. Fönster som tillkommit 1765 i koret gjordes om till prästingång. Befolkningsökningen gjorde kyrkan alltför liten och den var dåligt underhållen. Sockenprästen ville riva kyrkan och vid biskopsvisitationen ansågs kyrkan trång och oanselig och rivning förordades. Istället föreslogs att Gislövs kyrka skulle byggas ut. Församlingens motstånd och ett utlåtande av domkyrkoarkitekt C G Brunius om kyrkans värde räddade Dalköpinge kyrka från rivning. 19…
item material: ItemMaterial
  type: Fasadmaterial
  material: Puts - Sprit, Puts - Slät, Puts
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Salkyrka
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Plantyp-Enskeppig
media type: text/plain
item class name: Plantyp-Enskeppig
item type: building
item material: ItemMaterial
  type: Stomme
  material: Murverk - Tegel, Murverk, Murverk - Natursten
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Gislöv och Dalköpinge kyrkor var under medeltiden knutna som prebende till domkapitlet i Lund. Gislöv och Dalköping församlingar bildade pastorat fram till 1924. Före 1590-talet var Gislöv moderkyrka och därefter annexkyrka till Dalköpinge kyrka. Kyrkan byggdes av tegel, troligen kring 1200-talets mitt. Den bestod då av långhus samt lägre och smalare rakavslutat kor i öster. Kyrkan hade likt romanska kyrkor norr och sydportal och små, högt sittande rundbågiga fönster. Koret smyckades med sågskift och östgaveln fick blinderingar och rundbågsfris längs takfallet. Koret valvslogs med tegelvalv vilande på hörnkolonetter. 12 konsekrationskors (invigningskors) målades på väggarna. Två av dem finns bevarade i koret. Någon gång under senmedeltiden (1300-1550) byggdes ett västtorn av tegel som valvslogs på bottenvåningen. En spiraltrappa fanns i söder som nåddes från tornets bottenvåning. Numera nås trappan utifrån. Under 1400-talet valvslogs långhuset. Ett vapenhus byggdes framför sydportalen under senmedeltiden. Kyrkan har flera gånger reparerats, nedan följer ett urval från underhållsplanen. Större fönster togs upp under 1700-1800-talet. Kanske putsades kyrkan då. 1822 revs vapenhuset framför sydportalen som gjordes om till ett fönster. En ny ingång togs upp i tornet. Bänkinredningen togs bort i tornet som gjordes om till vapenhus. 1841 förstorades sakristian genom att altaret flyttades västerut. Fönster som tillkommit 1765 i koret gjordes om till prästingång. Befolkningsökningen gjorde kyrkan alltför liten och den var dåligt underhållen. Sockenprästen ville riva kyrkan och vid biskopsvisitationen ansågs kyrkan trång och oanselig och rivning förordades. Istället föreslogs att Gislövs kyrka skulle byggas ut. Församlingens motstånd och ett utlåtande av domkyrkoarkitekt C G Brunius om kyrkans värde räddade Dalköpinge kyrka från rivning. 1906 byttes de blyspröjsade träfönstren till nuvarande gjutjärnsfönster. Tornets ljudöppning mot söder förstorades, förmodligen även de andr…
item specification: ItemSpecification
  type: Lagskydd
  spec: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
last changed date: 2023-09-21
item class name: Kyrka
item description: ItemDescription
  type: Exteriörbeskrivning
  desc: Kyrkan består av långhus och smalare, lägre kor i öster som avslutas rakt samt ett kvadratiskt torn i väster. Långhus och kor är från mitten av 1200-talet. Tornet byggdes under senmedeltiden. Murarna är vitputsade, gjutjärnsfönstren är stora och rundbågiga. Fasaden artikuleras av trappgavlar, blinderingar och gesimser. Taken är täckta med rött tegel. De romanska murarna i långhus och kor är uppförda av tegel som är spritputsat och vitkalkat. Murarna saknar sockel men har en profilerad slätputsad takfotsgesims. Koret har ett sågskift i höjd med fönstrens valvbågar. Långhus och kor har trappstegsgavlar som är avtäckta med rött munk- och nunnetegel. Korgaveln mot öster dekoreras av en rundbågsfris längs takfallet och tre slätputsade blinderingar, nischer. Ankarjärn finns på tornet och i koret. På norra sidan är två kalkstenshällar fästa mot fasaden. Tornet har i nederdelen inslag av gråsten som delvis buktar ut, i övrigt är tornet byggt av tegel. En takfotsgesims mot norr och söder består av en utkragande sten och därunder en sågtandsfris. Mot öster och väster har tornet trappstegsgavlar med blinderingar. Tornets västgavel har även ett sågtandsskift under blinderingarna. Ljudöppningar finns i tre väderstreck. På tornets södra sida finns en smal, hög utbyggnad till torntrappan. Kyrkan har tre ingångar, huvudingång genom tornet i väster, prästingång i koret i öster och till vinden genom torntrappan. Både väst- och östingången sitter i rundbågiga slätputsade muröppningar. Dörrarna är klädda med panel i rombiskt mönster och har spröjsat lunettformat överljus. Pardörren i väst är från 1954 medan östdörren förnyades efter ett inbrott på 1990-talet. Torntrappan har en bräddörr klädd med panel i fiskbensmönster på utsidan, öppningen och dörren är rektangulära. Gjutjärnsfönstren från 1905 är rundbågiga, gråmålade och småspröjsade. Fönstren sitter i äldre större delvis igensatta öppningar som bildar slätputsade smygar kring gjutjärnsfönstren. Smygarna har varierande form, från r…
created date: 2001-07-24
context: Context
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Kyrkligt kulturminne. 4 kap. KML
context: Context
  to time: 1549-12-31
  from time: 1350-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Torn
item material: ItemMaterial
  type: Taktäckningsmaterial
  material: Takpannor - Lertegel, strängpressade enkupiga
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Korsarm/ar
item description: ItemDescription
  type: Interiörbeskrivning
  desc: Interiör Vapenhuset ligger i tornets bottenvåning. Det är ett kvadratiskt rum med ett högt valv. Rummet har dagsljus endast från portens överljus. Golvet är belagt med rött tegel lagt på flatan. Väggarna är av ojämn gråsten längst ner och därovan av tegel. De är tunt putsade och kalkade med stenarnas struktur synlig. Vapenhuset är välvt med ett kryssvalv med rektangulära ribbor utan anfang. Rummet är möblerat med bord för broschyrer och klädhängare på fot. På väggen hänger Karl XI:s monogram. Tornbågen är rundbågig. I den sitter en trävägg sedan 1954 med en pardörr med blyinfattat glas som leder till långhuset. Kyrkorummet består av långhus och smalare kor. Slutna bänkar står på ömse sidor om mittgången i långhuset. Bänkarna går ut till ytterväggarna. Längt bak i långhuset i nordvästra hörnet står orgeln inom bänkkvarteret. Tegelväggarna är tunt putsade och vitkalkade och tegelstrukturen är devis synlig. Golvet är belagt med rött tegel lagt på flatan i hela kyrkan sedan 1954. Under bänkkvarteren ligger furubrädor. Stora, lågt placerade fönster med klarglas belyser rummet. Långhusets fönster i sydväst sitter i den ursprungliga sydportalen. Igenmurningen under fönstret är tunnare än övriga väggar. Predikstolen står i sydöst. Långhuset är välvt med två putsade vitkalkade kryssribbvalv från 1400-talet, vilande på tresprångiga pilastrar med kragband. Valven är murade med halvstenstegel och valvkapporna har en ojämn, levande yta. Valvribborna har rektangulärt tvärsnitt som avsmalnar mot pilastrarna. Valven är spetsbågiga medan gördelbågarna i öster och väster är rundbågiga liksom tornbåge och triumfbåge. I valven hänger ljuskronor från 1970 av mässingscirklar med glödljuslampor. Triumfbågen mellan långhus och kor är rundbågig och djup. Den är målad i kvaderimitation i grått, rött och vitt. Koret ligger i samma nivå som långhuset med likadant tegelgolv. Koret är välvt med ett högt kryssribbvalv som vilar på hörnkolonetter av sandsten på höga baser av tegel. Ribborna liksom…
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000004106
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa
item label: DALKÖPINGE KYRKA
ksamsok version: 1.1
item color: Vit
item super type: object
build date: 2024-10-17
item number: ItemNumber
  type: Byggnadsbeteckning
  number: TRELLEBORG DALKÖPINGE 31:1 - husnr 1
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item class name: Salkyrka
context: Context
  to time: 1349-12-31
  from time: 1100-01-01
  context type: produce
  context super type: create
  context label: Nybyggnad - Kyrkan i sin helhet