Hyby gamla kyrka tillhör stiftets äldre kyrkor och är uppförd under slutet av 1100-talet. Ursprungligen var den utformad som en traditionell romansk kyrka med långhus, kor och eventuellt absid. Vid en förödande brand 1873 i samband med ett åskväder ödelades merparten avkyrkan. Endast koret står kvar. Koret, som redan under senare delen av medeltiden hade utökats mot öster, är dagens kyrkorum. Kyrkan, som har rak koravslutning, har valv och kalkmålningar från 1400-talet. Efter att ha använts som gravkapell och senare även bårhus iståndsattes koret till kyrkorum under ledning av domkyrkoarkitekt Eiler Graebe 1949-1951. Byggmästare var Gustaf Winkvist, Klågerup. Hyby kyrka har varit patronatskyrka till Klågerups gods. Vid restaureringen 1949-1951 installerades värme och el, putsarbeten och målning utfördes, ny entrédörr sattes in, nytt undergolv gjöts, ett vindfång tillkom och ny inredning tillverkades. För ritningarna svarade Eiler Graebe. Kakmålningarna konserverades av Hans Erlandsson, Lund. Källor och litteratur, ett urval Underhållsplan för Hyby gamla kyrka 2004-12-06, Ponnert Arkitekter AB, Degeberga. Sockenkyrkorna kulturarv och bebyggelsehistoria, Riksantikvarieämbetet Projektrapport under utgivning, Skåne. Landskapets kyrkor. (red. M Dahlberg)
Kor - Rakt, Kor - Fullbrett, Kor - Öster
21400000439833 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439833 Bebyggelse - byggnad SVEDALA HYBY 37:1 - husnr 1 HYBY GAMLA KYRKA Hyby gamla kyrka tillhör stiftets äldre kyrkor och är uppförd under slutet av 1100-talet. Ursprungligen var den utformad som en traditionell romansk kyrka med långhus, kor och eventuellt absid. Vid en förödande brand 1873 i samband med ett åskväder ödelades merparten avkyrkan. Endast koret står kvar. Koret, som redan under senare delen av medeltiden hade utökats mot öster, är dagens kyrkorum. Kyrkan, som har rak koravslutning, har valv och kalkmålningar från 1400-talet. Efter att ha använts som gravkapell och senare även bårhus iståndsattes koret till kyrkorum under ledning av domkyrkoarkitekt Eiler Graebe 1949-1951. Byggmästare var Gustaf Winkvist, Klågerup. Hyby kyrka har varit patronatskyrka till Klågerups gods. Vid restaureringen 1949-1951 installerades värme och el, putsarbeten och målning utfördes, ny entrédörr sattes in, nytt undergolv gjöts, ett vindfång tillkom och ny inredning tillverkades. För ritningarna svarade Eiler Graebe. Kakmålningarna konserverades av Hans Erlandsson, Lund. Källor och litteratur, ett urval Underhållsplan för Hyby gamla kyrka 2004-12-06, Ponnert Arkitekter AB, Degeberga. Sockenkyrkorna kulturarv och bebyggelsehistoria, Riksantikvarieämbetet Projektrapport under utgivning, Skåne. Landskapets kyrkor. (red. M Dahlberg) Län: Skåne, Kommun: Svedala, Landskap: Skåne, Socken: Hyby , Stift: Lunds stift, Församling: Värby församling Nybyggnadsår: 1100 - 1349 13.25821530311104,55.58071920355625 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000439833 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000439833 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439833 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Murverk - Tegel, Murverk - Natursten, Murverk
Murverket är uppbyggt av gråsten och tegel. Hörnpartierna och södra väggen stöttas av strävpelare. Gavlarna har strömskift och blinderingar, varav de östra är medeltida och de i väster tillkomna vid restaureringen 1949-1951. På den östra gaveln markerar en rits en äldre fönsteröppning. Sockel i sandsten finns utmed den äldsta västra delen. En hörnkedja i sandsten markerar det äldre korets avslutning mot nordost. En liknande kan skönjas vid strävpelaren på södra sidan. Fasaden är vit och spritputsad med slätputsad, spetsbågig omfattning vid ingången. På östra sidan syns äldre bomhål. Kyrkans sadeltak täcks av rött enkupigt tegel. Gavlarnas trappgavlar är tegelklädda. Fönsteröppningarna är spetsbågiga med smäckra bågar i gjutjärn och plåtklädda fönsterbänkar. Porten i västra fasaden är huvudingång. Den har en panelklädd, lackad pardörr i ek. Ovan ingången finns ätten Trolles vapensköld i terrakotta och i övre gavelpartiet är en vapensköld i huggen sten inmurad. I takstolen finns återanvänt äldre virke.
Arkitekturbunden utsmyckning - kalkmålning
Kyrkorummet är enskeppigt och har två traveer, täckta av kryssvalv från 1400-talet. Det västra valvet är troligen skadat vid branden 1873. Väggarna är målade i en vit ton. Kalkmålningarna dateras till 1475-1510. De i den östra travén har rik figurframställning medan de i den västra är mer fragmentariska. På vinden ovan valven i den västra travén finns rester av putsskikt från tiden innan valven slogs. Golven är belagda med rött tegel, dels i form av tegelsten på kant dels som plattor. Koret är upphöjt med ett trappsteg. I kordelen finns glaserade tegelplattor av renässanstyp, påträffade vid restaureringen och återanvända. Bänkinredningen består av lösa stolar. Kyrkklockan är upphängd i övre delen av västra gaveln.