Kyrkans planform utgörs av långhus, fullbrett med kor och halvrund absid i öster samt kvadratiskt torn i väster. Norr om långhuset finns en nedgång till källaren som inrymmer pannrum. Grundläggningen utgörs av kallmurad natursten och de spritputsade socklarna är svartmålade förutom på tornet och långhusets västra fasad där de är gråmålade. Murverken är uppförda av natursten och tegel, sannolikt med material från den medeltida kyrkan, och de spritputsade fasaderna är liksom de slätputsade omfattningarna och gesimserna målade med vit kalkcementfärg. Runt hela kyrkan frånsett tornets västfasad löper en slätputsad takfotsgesims bestående av en tandsnittsfris med underliggande rundbågefris. Även i korets östra gavelröste återfinns tandsnittsfrisen men här utan rundbågar. På tornet samt på långhusets västfasader innefattar rundbågefrisen slätputsade runda blinderingar. Mellan tornvåning och klockvåning, där murverken kragar in något, är gördelgesimsen avtäckt med stålplåt och vid tornspirans takfot är tandsnittet ersatt av ett kraftigt profilerat listverk. Samtliga takfall är avtäckta med gråmålad stålplåt i skivtäckning med förskjutna tvärfalsar. Långhus och kor har ett gemensamt sadeltak som i norra takfallet genombryts av en skorsten i tegel, absiden har ett hjälmtak och tornet en oktagonal takspira med kvadratisk bas. Spiran har takkupor med sadeltak och plåtluckor i fyra väderstreck och kröns av ett klöverbladskors i plåt. Kyrkans huvudentré i väster utgörs av en rundbågig murverksöppning med en rakt avslutad pardörr i form av helfranska fyllningsdörrar i oljad ek under ett lunettformat och blyspröjsat överljus med integrerad lykta. Portens slätputsade omfattning kragar ut i fyra språng och markeras i murlivet av ett profilerat listverk. Över entrén finns en inmurad minnestavla med inskriptionen EN DEL AF KYRKAN JEMTE TORNET UPPBYGGDES 1860 UNDER KONUNG CARL DEN 15T FÖRSTA REGERINGS ÅR. Prästingången i absiden rakt i öster utgörs av en rundbågig murverksöppning med tvåsprångig omfattning, rakt avslutat dörrblad klätt med diagonalställd panel samt ett rundbågigt avslutat överljus med radiell spröjsning utifrån en centralt placerad rundbågig lykta. Även prästingången har en minnestavla, placerad strax under rundbågefrisen, med texten NYBYGD ÅR 1846. Långhuset och det fullbreda koret har fyra stora rundbågiga och gråmålade träfönster i söder respektive norr bestående av två högsmala och småspröjsade lufter samt en överliggande lunettformad och radiellt spröjsad luft. De slätputsade omfattningarna kragar ut i tre språng och solbänkarna är utförda i svarttjärad kalksten. Tornets två fönster i söder respektive norr har samma utförande men består här bara av en rundbågigt avslutad småspröjsad luft i vardera fönster. Absiden saknar fönster. I tornets västfasad över huvudentrén finns ett runt träfönster med radiell spröjsning och omfattning i två språng. Klockvåningen har runda ljudöppningar, två i varje väderstreck, med tvåsprångiga omfattningar, ljudluckor av brunmålad liggande fasspontpanel och svarttjärade solbänkar av kalksten. Varje ljudöppning är försedd med fallskydd i form av två horisontella svartmålade järnstänger.
Murverk - Tegel, Murverk - Natursten, Murverk - Natursten
21400000439730 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000439730 Bebyggelse - byggnad SJÖBO KÄRRSTORP 13:1 - husnr 1 ÖSTRA KÄRRSTORPS KYRKA I Östra Kärrstorp uppfördes en romansk stenkyrka på 1100- eller 1200-talet. Liksom på många andra håll i Skåne kom den medeltida anläggningen på grund av 1700- och 1800-talets befolkningsutveckling att ersättas av en nyuppförd helgedom. 1846 invigdes en kyrka i nyklassicistisk stil med långhus, fullbrett kor med halvrund absid i öster samt det bevarade senmedeltida tornet i väster. För ritningarna stod den mycket produktive arkitekten Johan Fredrik Åbom, som utöver ett 40-tal kyrkor ritade ett stort antal byggnader av vilka Gamla riksdagshuset, Berns salonger, Hasselbacken och det sedermera rivna Hotell Rydberg (alla i Stockholm) hör till de mest välkända. Från den medeltida kyrkan överfördes bland annat dopfunt, triumfkrucifix, predikstol och kyrkklocka. Redan 16 år senare, 1860, revs det senmedeltida tornet varpå långhuset förlängdes åt väster och ett nytt torn uppfördes efter ritningar av arkitekt Johan Söderlund. 1874 tillkom orgelläktare och ny orgel tillverkad av Knud Olsen i Köpenhamn och något senare försågs kyrkorummet med dekorationsmålerier. På ett fotografi taget före 1914 syns kvadermålade väggar och ett fältindelat tunnvalv med schablonmålningar. Den första större restaureringen utförs 191416 under ledning av domkyrkoarkitekt Theodor Wåhlin. Ny öppen bänkinredning tillkommer och predikstolen restaureras och förses med ny trappa. I övrigt är åtgärderna koncentrerade till koret och absiden, där koret utvidgas och får förhöjt golv belagt med Ölandskalksten. På väggen mellan kor och absid ersätts ett tidigare småspröjsat fönster med kors över altaret av en altartavla och schablonmålningar. En putsad bladfris i den rundbågiga triumfbågen ersätts av bibelord innanför en stuckfris. En bröstning, möjligen dekormålad, tillkommer mellan altaret och de båda flankerande dörrarna som får nya dörrblad. Kyrkans medeltida krucifix hängs upp i triumfbågen. 1916 installeras en ny orgel tillverkad av A. Mårtenssons Orgelfabrik i Lund. Inte långt efter restaureringarna upptäcks svampbildningar i bänkkvarteren vilket leder till att golvet på 1920-talet läggs om. 1936 installeras värmeledning med lågtryckspanna och exteriört tillkommer nya hängrännor och stuprör. I slutet av 1930-talet sker interiör ommålning efter förslag av konservator Osvald Owald, i samma kulör som tidigare men med en adderad marmorerad bård kring altartavlan. Av döma av ett fotografi från 1929 marmoreras även altare och altarring vid detta tillfälle. 1952 installeras elanläggning och 195758 konserveras predikstol, orgelfasad samt diverse möbler och tavlor efter angrepp av strimmig trägnagare. 1963 tillkommer fasadbelysning, möjligen avses med detta lyktorna i entréernas överljus. Efter ritningar av arkitekt Erik Wikerstål förses orgelläktaren 198384 med underbyggnader för bland annat kapprum. 1993 konserveras predikstolen, altartavlan och triumfkrucifixet av konservator Lars Sandberg och året därpå genomförs exteriöra och interiöra arbeten projekterade av Barup & Edström arkitektkontor AB. Bland annat läggs långhusets takplåt om, nya hängrännor och stuprör tillkommer och fönstren renoveras. Interiört putslagas och avkalkas väggarna, textilförvaringen förbättras, wc tillkommer i läktarunderbyggnaden och diverse elarbeten utförs. Vid en storm 1999 blåser tornspirans kors ner och skadar delar av långhusets plåtavtäckning. Skadorna repareras sommaren 2000 medan montering av nytillverkat kors dröjer till 2003 då tornet genomgår en omfattande restaurering där bland annat övre delen av hjärtstocken, luckor och delar av inbrädningen byts ut. Län: Skåne, Kommun: Sjöbo, Landskap: Skåne, Socken: Östra Kärrstorp , Stift: Lunds stift, Församling: Vollsjö församling Nybyggnadsår: 1846 - 1846 13.728744619445349,55.711792867403275 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000439730 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000439730 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439730 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Interiör Genom kyrkans huvudentré i väster nås det kvadratiska vapenhuset i tornets bottenvåning. Golvet är belagt med ofogat rektangulärt gult tegel och de slätputsade väggarna och taket är vitkalkade. Torntrappan utmed norra väggen är inbyggd bakom en vägg av vitlaserad spontad panel från golv till tak, med dörr till trappan i väster och till förvaringsutrymme under trappan i öster. Utmed vapenhusets södra vägg står en kyrkbänk som flyttats från kyrkorummet i samband med tillkomsten av läktarens underbyggnader. Kyrkportens insida utgörs precis som utvändigt av två helfranska dörrblad i ek med tre speglar vardera. I öster leder en mörkt grönmålad pardörr med rödmålade detaljer och kraftiga äldre beslag in till kyrkorummet. Över pardörren finns ett lunettformat överljus i trä med spröjsning i form av ett fiskblåsemönster. Kyrkorummets golv är i mittgången belagt med rektangulära gula, bruna och röda klinker i fiskbensmönster. De öppna bänkkvarteren står på upphöjda brädgolv, medan det två trappsteg högre koret har rektangulära plattor av Ölandskalksten i varierande kulörer. Väggar och tunnvalv är liksom den kraftigt profilerade list som markerar övergång mellan vägg och valv slätputsade och vitmenade. Väggen mot absiden i öster upptas av en triumfbåge som utgörs av en stor rundbågig nisch med ett central hängande medeltida triumfkrucifix. På nischens vägg löper en bred fris i stuck som pryds av mantuanska kors och texten ÄRA VARE GUD I HIMLEN OCH FRID PÅ JORDEN BLAND MÄNNISKOR i rött. Den rundbågiga frisen vilar gestaltningsmässigt på de båda dörrar som i norr och söder leder in i absiden. Ramverksdörrarna med fyra fyllningar i vardera dörrblad och profilerade foder är målade i en ljust grå kulör. Fönstrens innerbågar är målade i samma ljust grå kulör. Varje fönster har två stående bågar med vardera två liggande spröjs samt en överliggande lunettbåge med radiell spröjsning. Under varje fönster finns vattenburna radiatorer. Orgelläktaren i väster upptar hela långhusets bredd och vilar på pelare i trä med avfasade hörn och enkelt utformade fyrkantiga kapitäl. De fyra främre pelarnas kapitäl flankeras av profilerade konsoler som liksom kapitälen pryds av skurna hjulkors. Barriären är uppbyggd av smala rundbågiga blinderingar mellan kraftigt profilerade listverk samt en senare adderad förhöjning. Orgelläktaren är i sin helhet målad i en bruten vit kulör. Utrymmet under orgelläktaren har i väster byggts in med stående panel i bruten vit kulör. I underbyggnaderna inryms kapprum, läktartrappa, wc och pentry. Pardörren från vapenhuset är mot kyrkorummet målade i samma dämpade mörkgröna kulör som mot vapenhuset. De fyra speglarna i vardera dörrblad pryds här av skurna formelement som fyrpass och fyrklöver. Absiden i öster fungerar som sakristia. Rummet har brädgolv och vitputsade väggar och tak. Prästingången rak i öster som även fungerar som utrymningsväg har ett inre dörrblad i form av en ramverksdörr målad i ljust grå kulör. Absiden saknar fönster men i väggen mot koret finns ett igensatt rundbågigt fönster som vid restaureringarna på 1910-talet sattes igen med bräder och nu bildar en nisch med ett stort förgyllt kors. Sakristian är inredd med skrivbord, stolar och skåp för textilförvaring men här förvaras även en rad lösa föremål som stegar, notställ, ljudutrustning och mobilt knäfall. Torn- och klockvåning har vitputsade väggar och äldre brädgolv placerade på bjälkarna. I tornvåningen finns äldre manuell klockringningsutrustning samt diverse äldre föremål. Östra väggen har en igensatt stickbågig murverksöppning. På klockvåningen hänger kyrkans två kyrkklockor i en klockbock av furu. En mindre lucka leder in till kyrkvinden. Inredning och inventarier Altaret utgörs av ett blockaltare i trä klätt med juteväv. Troligen 1800-tal, ombyggt vid restaureringen 191416. Altarordningen i trä marmorerat i grågrönt tillkom vid restaureringen 191416 och är arkitektoniskt uppbyggd med ett på golvet stående postament som bär upp en rundbåge med skuren växtornamentik, ljusbärare och akroterionkrön. På bakstycket mellan postamentets pilastrar som flankerar altaret återfinns ett bibelcitat från Markusevangeliets tionde kapitel i förgyllning på svart botten. Citatet är från den berättelse då Jesus möter en rik man som önskar ärva evigt liv, vilket är motivet för den oljemålning från 1916 av den dansk-svenske konstnären Fredrik Krebs som utgör altartavla. Målningen sitter i en rundbågig träram målad i blått och förgyllning. Altarringen i trä är marmorerad likt altarordningen och återfinns på bilder före restaureringarna 191416 vilket bör betyda att den är samtida med kyrkans uppförande 1846. Barriären är uppbyggd av svarvade balusterdockor med profilerad överliggare och knäfallet är klätt med rött tyg. Predikstolen i polykromt bemålad trä är ett renässansarbete från 1600-talet av en okänd mästare och överfördes till den nya kyrkan när den gamla revs. Trappan tillkom vid Theodor Wåhlins restaurering 19141916. På korgens fyra sidor finns skulpturer av evangelisterna med respektive attribut ståendes i ornamenterade rundbågar. Hörnen markeras av karyatider och atlanter med joniska kapitäl som vilar på volutformade konsoler. Överstycket har förgyllda inskriptioner på svart botten och avslutas upptill med kymation- och tandsnittsfris. Det rundade fyrsidiga understycket är målat i brunt med detaljer i blått, rött, grönt och förgyllning, vilket även är de dominerande kulörerna på predikstolen i övrigt. Den romanska dopfunten i gotländsk sandsten har daterats till 1200-talet och mästaren Calcarius har föreslagits som upphovsman. Den fyrkantiga fotens hörn markeras med skulpterade ansikten och skaftet är timglasformat med vulst. På den runda cuppan har rik dekor i lågrelief som framställer Hubertus- eller Eustachiuslegenden (den förstnämnda legenden är sprungen ur den sistnämnda). Bland annat syns en man till häst och hans två hundar jagandes en hjort, mannen knäböjandes framför hjorten samt mannen med hustru och barn till häst på väg mot ett skepp. Överst löper en enkel bladfris. Den öppna bänkinredningen i gråmålat trä är ritades av domkyrkoarkitekt Theodor Wåhlin vid restaureringarna 191416. De rektangulära gavlarna med svagt rundade hörn pryds av skuren stilistisk bladornamentik och har profilerade rödmålade kanter. Överst sitter ljusbärare i smide. Ryggstöden utgörs av ramverk med liggande fyllningar målade i bränd umbra. Bänkarna har psalmbokshållare och fotstöd. Kyrkorgeln med 11 stämmor fördelade på två manualer och bas tillverkades av A. Mårtenssons Orgelfabrik i Lund vid restaureringarna 191416. Orgelfasaden är bevarad från den tidigare orgeln, enligt olika uppgifter tillverkad 1874 eller 1885 av Knud Olsen, Köpenhamn. Den vitmålade fasaden är tredelad med högre och bredare mittparti. Det öppna pipverket inramas av trepass- och flerpassbågar flankerade av pilastrar med förgyllda kapitäl och kröns av förgyllda fialer. Kyrkan har två kyrkklockan är i malm, av vilka den ena härrör från 1400-talet. Klockan bär inskriptionen ANDREAS FECIT HAC CAPAHAM men saknar i övrigt utsmyckning. Den yngre klockan är gjuten 1939 av M&E Ohlssons klockgjuteri i Ystad och skänkt till kyrkan av Östra Kärrstorps kyrkliga arbetsförening, vilket framgår av ena sidans inskriptioner. Den andra sidan bär texten MÄNNISKOR, SOM TRÄLEN I DAGENS ID/ SJÄLAR, SOM STRIDEN LIVETS STRID/ HJÄRTAN, SOM BLÖDEN, SAKNEN FRID/ KOMMEN, NÄR KLOCKORNA KALLA!. Överst löper en fris av nyponrosor. Bland kyrkans övriga inventarier av kulturhistoriskt intresse bör särskilt nämnas ett triumfkrucifix med Kristus i törnekrona från 1400-talet samt en fattigstock, möjligen från 1600-talet.
Absid - Rundad, Kor - Öster, Sakristia - Öster, Kor - Fullbrett, Torn - Väster, Absid - Öster, Kor - Fullbrett, Torn - Väster, Kor - Öster
Sadeltak - Med dubbla fall, Spira, Hjälmtak, Sadeltak
I Östra Kärrstorp uppfördes en romansk stenkyrka på 1100- eller 1200-talet. Liksom på många andra håll i Skåne kom den medeltida anläggningen på grund av 1700- och 1800-talets befolkningsutveckling att ersättas av en nyuppförd helgedom. 1846 invigdes en kyrka i nyklassicistisk stil med långhus, fullbrett kor med halvrund absid i öster samt det bevarade senmedeltida tornet i väster. För ritningarna stod den mycket produktive arkitekten Johan Fredrik Åbom, som utöver ett 40-tal kyrkor ritade ett stort antal byggnader av vilka Gamla riksdagshuset, Berns salonger, Hasselbacken och det sedermera rivna Hotell Rydberg (alla i Stockholm) hör till de mest välkända. Från den medeltida kyrkan överfördes bland annat dopfunt, triumfkrucifix, predikstol och kyrkklocka. Redan 16 år senare, 1860, revs det senmedeltida tornet varpå långhuset förlängdes åt väster och ett nytt torn uppfördes efter ritningar av arkitekt Johan Söderlund. 1874 tillkom orgelläktare och ny orgel tillverkad av Knud Olsen i Köpenhamn och något senare försågs kyrkorummet med dekorationsmålerier. På ett fotografi taget före 1914 syns kvadermålade väggar och ett fältindelat tunnvalv med schablonmålningar. Den första större restaureringen utförs 191416 under ledning av domkyrkoarkitekt Theodor Wåhlin. Ny öppen bänkinredning tillkommer och predikstolen restaureras och förses med ny trappa. I övrigt är åtgärderna koncentrerade till koret och absiden, där koret utvidgas och får förhöjt golv belagt med Ölandskalksten. På väggen mellan kor och absid ersätts ett tidigare småspröjsat fönster med kors över altaret av en altartavla och schablonmålningar. En putsad bladfris i den rundbågiga triumfbågen ersätts av bibelord innanför en stuckfris. En bröstning, möjligen dekormålad, tillkommer mellan altaret och de båda flankerande dörrarna som får nya dörrblad. Kyrkans medeltida krucifix hängs upp i triumfbågen. 1916 installeras en ny orgel tillverkad av A. Mårtenssons Orgelfabrik i Lund. Inte långt efter restaureringarna upptäcks svampbildningar i bänkkvarteren vilket leder till att golvet på 1920-talet läggs om. 1936 installeras värmeledning med lågtryckspanna och exteriört tillkommer nya hängrännor och stuprör. I slutet av 1930-talet sker interiör ommålning efter förslag av konservator Osvald Owald, i samma kulör som tidigare men med en adderad marmorerad bård kring altartavlan. Av döma av ett fotografi från 1929 marmoreras även altare och altarring vid detta tillfälle. 1952 installeras elanläggning och 195758 konserveras predikstol, orgelfasad samt diverse möbler och tavlor efter angrepp av strimmig trägnagare. 1963 tillkommer fasadbelysning, möjligen avses med detta lyktorna i entréernas överljus. Efter ritningar av arkitekt Erik Wikerstål förses orgelläktaren 198384 med underbyggnader för bland annat kapprum. 1993 konserveras predikstolen, altartavlan och triumfkrucifixet av konservator Lars Sandberg och året därpå genomförs exteriöra och interiöra arbeten projekterade av Barup & Edström arkitektkontor AB. Bland annat läggs långhusets takplåt om, nya hängrännor och stuprör tillkommer och fönstren renoveras. Interiört putslagas och avkalkas väggarna, textilförvaringen förbättras, wc tillkommer i läktarunderbyggnaden och diverse elarbeten utförs. Vid en storm 1999 blåser tornspirans kors ner och skadar delar av långhusets plåtavtäckning. Skadorna repareras sommaren 2000 medan montering av nytillverkat kors dröjer till 2003 då tornet genomgår en omfattande restaurering där bland annat övre delen av hjärtstocken, luckor och delar av inbrädningen byts ut.