PLANERING OCH UPPFÖRANDE AV KÄRRA KAPELL Kärra kapell är uppfört på frivilligt initiativ och för insamlade medel. Invånarna i Kärratrakten hade lång väg till sockenkyrkan i Säve och man hade hållit gudstjänster i skolhuset sedan strax efter sekelskiftet 1900. Kärra kapellförening bildades i februari 1920, men insamling av pengar och annan planering hade då redan pågått ett tag. Platsen för kapellbygget var bestämd till en tomt på Lillekärrs marker och vid föreningens andra möte antogs ritningar av arkitekten Teodor Wåhlin. Ritningarna bär stor likhet med arkitektens tidigare arbeten i Nösund, Tegneby socken och Hamburgsund, Kville socken. En byggnadskommitté tillsattes, med uppdrag "att avgöra mindre väsentliga byggnadsfrågor" och byggmästare August Johansson kontrakterades. Han kom från Hamburgsund och hade 1914 byggt kapellet i sin hemort. Byggmästaren skulle uppföra kapellet samt utföra allt träarbete förutom fönster, dörrar och bänkar för 9 500 kronor. Byggmästare Leander Johansson, Göteborg, kontrakterades som sakkunnig för att yttra sig angående grunden till kapellet. Föreningen beslutade att kapellet skulle uppföras precis i riktning öster-väster. Under år 1920-21 uppförs byggnaden och vid midsommar 1921 hölls de första gudstjänsterna i kapellet. Det skulle dock dröja nästan sju år till innan kyrkan blev officiellt invigd. Under hösten 1921 utfördes den invändiga målningen av målarmästare John Jonasson, Göteborg. Han schellackerade och grundade väggarna och färdigmålade taket i ljus ("blåvit") färg. Elektriskt ljus installerades av ingenjör Erik Johansson, från firman "Elektroenergi". Vid ett föreningsmöte i november 1921 konstateras att kapellet står färdigt. 1922 planerar man att iordningställa kapelltomten efter ett förslag av Gustav Gustavsson, Kärra. Kyrkklockan togs i bruk 1926. Den väger 300 kilo och göts av M. och O. Ohlsson i Ystad. Invigningen av kapellet fördröjdes av att Kungliga Byggnadsstyrelsen fordrade en del förändringar av kapellets inre. Altaruppsatsens utformning, med en kopia av Thorvaldsens Kristus flankerad av två pelare, föll inte Byggnadsstyrelsen i smaken. Kapellföreningen anlitade stadsarkitekt Karl Samuelsson, Göteborg, för att utforma förändringarna. Byggmästare under ombyggnadsarbetet var A.W. Reimer. Det färdiga kapellet hade en ny invändig färgsättning i blått, brunt och grått med inslag av svart och guld. Dekorationsmålningen utfördes av Torsten W. Öhlén. Koret byggdes om till nuvarande utseende med en ny altaruppsats och altartavla av Gunnar Erik Ström. Utvändigt fick portalen en ny inramning och korets tak täcktes med tegel. KÄRRA KAPELL TAS I BRUK Den 3 april 1928 hölls den officiella invigning av biskop E. H. Rodhe. År 1929 beslöt föreningen att överlämna kapellet till Säve församling "utan några som helst andra villkor än att det för framtiden vårdas och underhålles och gudstjänsten så som i Svenska kyrkan där ombesörjas". Den 1 januari 1930 övergick kapellet till Säve församling. Fram till dess drevs det ideellt av Kärra kapellförening. ORGEL 1939 År 1939 invigdes kapellets första orgel, byggd av Lindegrens orgelbyggeri. Den ersatte det harmonium som kapellet haft sedan invigningen. TAKKRONOR 1954 1954 installerades fyra takkronor, tillverkade i Skara, i kyrkorummet. De ersatte två äldre takkronor som hängde över mittgången. RENOVERING 1966 År 1966 renoverades kapellet. En dämpat blågrön heltäckningsmatta lades in i långhus och kor. Altarringen målades om med sockel i mattans färg och röda balusterdockor. Knäfall och överliggare kläddes i vinröd sammet (eller sammetsliknande tyg). Kyrkbänkarna målades vita med partier i gråvit marmorering och gavlarnas kors blev röda mot brun bakgrund. Kyrkan fick en ny dopfunt, tillverkad av konstnären Märta Taube Ivarsson, med tillhörande dopfat. KOMMUNSAMMANSLAGNING 1967 1967 genomfördes en kommunsammanslagning då flera församlingar kom med i Göteborgs kyrkliga samfällighet. På Hisingen berörde detta Torslanda, Björlanda, Säve och Tuve församlingar. FÖRSAMLINGSHEM 1978 1978 uppfördes församlingshemmet norr om kyrkan. RENOVERING 1983-85 Efter ett förslag av DEFYRA Arkitekter (Arne Tollbom) planlades och genomfördes en renovering av kapellet under 1983-85. Kyrkan fick en ny färgsättning och koret byggdes om. Altarringen delades upp i fem sektioner, knäfall och överliggare klädde om. Altaret flyttades fram från den östra väggen, kompletterades åt baksidan och målades om. Den blå heltäckningsmattan på golvet i kor och kyrkorum togs bort. Bänkarna målades om från vitt till två rosa/orange nyanser. NAMNBYTE TILL KÄRRA KYRKA 2001 Kärra kapell bytte officiellt namn till Kärra kyrka i juni 2001. Namnbytet skall framhålla byggnadens status som invigd kyrka.
21400000226993 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000226993 Bebyggelse - byggnad GÖTEBORG KÄRRA 65:1 - husnr 1 KÄRRA KYRKA PLANERING OCH UPPFÖRANDE AV KÄRRA KAPELL Kärra kapell är uppfört på frivilligt initiativ och för insamlade medel. Invånarna i Kärratrakten hade lång väg till sockenkyrkan i Säve och man hade hållit gudstjänster i skolhuset sedan strax efter sekelskiftet 1900. Kärra kapellförening bildades i februari 1920, men insamling av pengar och annan planering hade då redan pågått ett tag. Platsen för kapellbygget var bestämd till en tomt på Lillekärrs marker och vid föreningens andra möte antogs ritningar av arkitekten Teodor Wåhlin. Ritningarna bär stor likhet med arkitektens tidigare arbeten i Nösund, Tegneby socken och Hamburgsund, Kville socken. En byggnadskommitté tillsattes, med uppdrag "att avgöra mindre väsentliga byggnadsfrågor" och byggmästare August Johansson kontrakterades. Han kom från Hamburgsund och hade 1914 byggt kapellet i sin hemort. Byggmästaren skulle uppföra kapellet samt utföra allt träarbete förutom fönster, dörrar och bänkar för 9 500 kronor. Byggmästare Leander Johansson, Göteborg, kontrakterades som sakkunnig för att yttra sig angående grunden till kapellet. Föreningen beslutade att kapellet skulle uppföras precis i riktning öster-väster. Under år 1920-21 uppförs byggnaden och vid midsommar 1921 hölls de första gudstjänsterna i kapellet. Det skulle dock dröja nästan sju år till innan kyrkan blev officiellt invigd. Under hösten 1921 utfördes den invändiga målningen av målarmästare John Jonasson, Göteborg. Han schellackerade och grundade väggarna och färdigmålade taket i ljus ("blåvit") färg. Elektriskt ljus installerades av ingenjör Erik Johansson, från firman "Elektroenergi". Vid ett föreningsmöte i november 1921 konstateras att kapellet står färdigt. 1922 planerar man att iordningställa kapelltomten efter ett förslag av Gustav Gustavsson, Kärra. Kyrkklockan togs i bruk 1926. Den väger 300 kilo och göts av M. och O. Ohlsson i Ystad. Invigningen av kapellet fördröjdes av att Kungliga Byggnadsstyrelsen fordrade en del förändringar av kapellets inre. Altaruppsatsens utformning, med en kopia av Thorvaldsens Kristus flankerad av två pelare, föll inte Byggnadsstyrelsen i smaken. Kapellföreningen anlitade stadsarkitekt Karl Samuelsson, Göteborg, för att utforma förändringarna. Byggmästare under ombyggnadsarbetet var A.W. Reimer. Det färdiga kapellet hade en ny invändig färgsättning i blått, brunt och grått med inslag av svart och guld. Dekorationsmålningen utfördes av Torsten W. Öhlén. Koret byggdes om till nuvarande utseende med en ny altaruppsats och altartavla av Gunnar Erik Ström. Utvändigt fick portalen en ny inramning och korets tak täcktes med tegel. KÄRRA KAPELL TAS I BRUK Den 3 april 1928 hölls den officiella invigning av biskop E. H. Rodhe. År 1929 beslöt föreningen att överlämna kapellet till Säve församling "utan några som helst andra villkor än att det för framtiden vårdas och underhålles och gudstjänsten så som i Svenska kyrkan där ombesörjas". Den 1 januari 1930 övergick kapellet till Säve församling. Fram till dess drevs det ideellt av Kärra kapellförening. ORGEL 1939 År 1939 invigdes kapellets första orgel, byggd av Lindegrens orgelbyggeri. Den ersatte det harmonium som kapellet haft sedan invigningen. TAKKRONOR 1954 1954 installerades fyra takkronor, tillverkade i Skara, i kyrkorummet. De ersatte två äldre takkronor som hängde över mittgången. RENOVERING 1966 År 1966 renoverades kapellet. En dämpat blågrön heltäckningsmatta lades in i långhus och kor. Altarringen målades om med sockel i mattans färg och röda balusterdockor. Knäfall och överliggare kläddes i vinröd sammet (eller sammetsliknande tyg). Kyrkbänkarna målades vita med partier i gråvit marmorering och gavlarnas kors blev röda mot brun bakgrund. Kyrkan fick en ny dopfunt, tillverkad av konstnären Märta Taube Ivarsson, med tillhörande dopfat. KOMMUNSAMMANSLAGNING 1967 1967 genomfördes en kommunsammanslagning då flera församlingar kom med i Göteborgs kyrkliga samfällighet. På Hisingen berörde detta Torslanda, Björlanda, Säve och Tuve församlingar. FÖRSAMLINGSHEM 1978 1978 uppfördes församlingshemmet norr om kyrkan. RENOVERING 1983-85 Efter ett förslag av DEFYRA Arkitekter (Arne Tollbom) planlades och genomfördes en renovering av kapellet under 1983-85. Kyrkan fick en ny färgsättning och koret byggdes om. Altarringen delades upp i fem sektioner, knäfall och överliggare klädde om. Altaret flyttades fram från den östra väggen, kompletterades åt baksidan och målades om. Den blå heltäckningsmattan på golvet i kor och kyrkorum togs bort. Bänkarna målades om från vitt till två rosa/orange nyanser. NAMNBYTE TILL KÄRRA KYRKA 2001 Kärra kapell bytte officiellt namn till Kärra kyrka i juni 2001. Namnbytet skall framhålla byggnadens status som invigd kyrka. Län: Västra Götaland, Kommun: Göteborg, Landskap: Bohuslän, Socken: Säve , Stift: Göteborgs stift, Församling: Tuve-Säve församling Nybyggnadsår: 1920 - 1921 11.992119148726694,57.79118798509936 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000226993 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000226993 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000226993 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Kor - Öster, Torn - Väster, Kor - Smalare, Kor - Rakt, Sakristia - Öster
INTERIÖR BYGGNADSBESKRIVNING Kyrkan har vapenhus i väster och tresidigt avslutad korabsid i öster. Långhuset har orgelläktare i den västra änden och under läktaren, mellan vapenhus och långhus, ligger sakristian samt ett litet kapprum och toalett. Kyrkorummet är ganska litet, men luftigt och högt i tak. Färgsättningen är en blandning av en modern ljus färgställning och de ursprungliga, dovare färgerna från 1927 som främst syns på fasta inventarier (altaruppsats, predikstol, läktarfront), i och runt koret samt på innerdörrar. Kyrkans interiör är, frånsett delar av färgsättningen, i stort sett oförändrad sedan uppförandet. Väggarna och tak har tidigare haft en mjukare färgsättning med enkel marmorering på väggarna och troligtvis svampmålning i taken över långhus och kor. Kärra kyrka är en enkel kyrkobyggnad som uppförts på frivilligt initiativ och med insamlade medel. Den mest påkostade delen av interiören är altaruppsatsen med altartavla av G E Ström. Korets inredning dominerar det första intrycket. _______________________________________________________________________ GOLVET är ett obehandlat trägolv, lagt på längden i långhuset och på tvären i koret. SOCKLARNA av trä har enkel profilering och är gråmålade. VÄGGARNA är klädda med träpanel. I höjd med fönstrens nederkant löper en horisontell list runt hela kyrkorummet. I mötet mellan vägg och tak löper en utkragad list som fortsätter (förenklad) i samma höjd längs kyrkorummets östra kortvägg. Listerna, liksom fönstrens omfattningar, är målade i brunrött vilket gör dem tydligt markerade mot de i övrigt ljust målade väggarna. Under den nedre listen är väggen målad i ljust grått, den övre delen av väggen inklusive gavelröstet och korets väggar är vitmålade. INNERTAKET är panelklätt i likhet med väggarna. Den övre delen av takstolen är dold bakom en plan taksektion, i övrigt följer panelen sadeltakets fall. Snedställda vitmålade stöttor går mellan taket och ytterväggen och tvärs över kyrkorummet löper smäckra vitmålade dragjärn. Där de möter ytterväggarna sitter en konsol med enkelt skulpterad utformning. Två TAKKUPOR släpper in ljus över läktaren. Kyrkorummet har åtta FÖNSTER, sex stora och två mindre, samt små fönster i de två takkuporna. De större fönstren, tre i var fasad, har lösa vitmålade innerbågar med trekantiga överstycken. De är enklare utformade än ytterbågarna och har bara horisontella spröjsar. Längst bak i kyrkorummet sitter mindre öppningsbara fönster med raka överstycken. De är okopplade och innerbågen saknar spröjsar. Takkupornas fönster, fyra i var kupa, är fasta och saknar spröjs i innerbågen. INNERDÖRRARNA är spegeldörrar i trä. De dubbla pardörrarna som avgränsar utrymmet mellan långhus och vapenhus, samt dörrarna till biutrymmen i kyrkans västra del, är målade med ett mörkt grålaserat ramverk kring marmorerade speglar avgränsade med brunröda lister. Dörrkarmarna är laserade i mörkgrått. Dörrarna i koret, med tillhörande karmar, är marmorerade i mörkgrått med dekorlinjer i brunrött. Över dörrarna sitter inramade fält med grå marmorering. I vapenhuset är måleriet förenklat till täckfärg i två grå nyanser med mörkröda lister. KORET är smalare och lägre än kyrkorummet och golvet ligger ett steg högre än långhuset. Korets komposition är symmetrisk och de flesta av inventarierna har en tidstypisk färgsättning från 1920-talet. En antydd triumfbåge har skapats av pilastrar och listverk med brunröd och grå marmorering. I mötet mellan vägg och tak löper en skulpterad list i brunrött och grått med stiliserade sädeskärvar i guld mot en gråmarmorerad bakgrund. Koret är tresidigt avslutat och längst i öster, bakom en rak skiljevägg, ligger den f.d. sakristian. Skiljeväggen går inte ända upp till taket. FÖNSTER åt norr och söder släpper in ljus i koret. De har samma form som långhusets, men är mindre. Ytterligare två fönster finns bakom skiljeväggen. ALTARET är ett fristående blockaltare. Det är ursprungligt och enkelt marmoreringsmålat med grå speglar mot en brunröd bakgrund. Bordsskivan är utkragad och målad i en mörkt brun kulör. Den släta sockeln är grå. Den klassicistiska ALTARUPPSATSEN är hög, den står direkt på golvet och reser sig en bit över taklisten i koret. Djupverkan har skapats med utkragade sidopartier, försänkta speglar och skulpterade dekorationer. Den är till största delen ådringsmålad i grått och brunrött med detaljer i guld och rött. Centralt sitter en målning av Gunnar Erik Ström föreställande nattvarden. Målningen i förgylld ram flankeras av två utkragade partier med gråmarmorerade pilastrar. Över och under målningen sitter textband i guld och uppsatsen kröns av ett skulpterat änglaansikte med bladformade vingar. Skulpturen är ritad av G E Ström och utförd av bildhuggaren F Richter. Uppsatsen skänktes till kyrkan i samband med invigningen 1928. ALTARRINGEN är ursprunglig, men ommålad. Barriärens svarvade balusterdockor har en ljusröd nyans, sockeln är gråblå. Överliggaren och knäfallet är klätt med vinröd sammet. Den väggfasta PREDIKSTOLEN norr om koret är ursprunglig. Den nås via en dold trappa från koret. Korgens framsida är tresidig med spegeldekor. Över- och nederkanten består av utkragade listverk. Mitt på barriären sitter ett uppbyggt pulpetbord. Korgens grundfärg är brunröd marmorering med gråmarmorerade speglar och detaljer i rött och beige. Predikstolen saknar tak, men ingången från trappan har en klassicistisk omfattning i form av pilastrar som bär en utkragad arkitrav. Den är färgsatt i likhet med korgen. Trappstegen och golvet i korgen är klädda med heltäckningsmatta. Kärra kyrka har två DOPFUNTAR. Den ursprungliga funten består av en rund skål med fot utförd i mörkt rödbrun porfyr. Dopskålen är monterad på en smäcker sockel av trä, marmorerad i brunrött med guldfärgade dekorband. År 1966 tillkom den yngre funten som står söder om koret. Den är tillverkad i ljusbrun lera av konstnär Märta Taube Ivarsson, och utformad i en historiserade stil inspirerad av medeltida dopfuntar. Cuppan är dekorerad med reliefer med bibliska scener, skaftet är kort och räfflat och foten har en fris av rundbågar med inristade blommor. Funten är glaserad eller lackerad vilket gör att den fått en ojämnt blank yta. Den tillhörande dopskålen är i enkelt utformad och tillverkad i silver. Vid KYRKORUMMETS östra kortvägg, söder om koret, stod ursprungligen en kamin eller kakelugn med en tillhörande skorsten i det södra takfallet. Den är nu borttagen, men den murade nischen finns kvar. BÄNKARNA av trä är ursprungliga men ommålade i en ljusröd nyans med ljusare speglar. Ryggarnas baksidor har vita speglar. Gavlarna är figursågade, släta med försänkta grekiska kors i rött och vitt. LÄKTAREN vilar på fyra vitmålade pelare. Den nås via en trappa i vapenhuset. På den södra sidan står ursprungliga träbänkar i ett enklare utförande än långhusets, på den norra sidan finns lösa stolar av senare datum. Golvet är täckt med en blå heltäckningsmatta. LÄKTARFRONTEN är tredelad med ett något framskjutet mittparti. Ramverket är marmorerat i brunrött och fyllningarna har ljust gråmarmorerade speglar med en mörkare gråmarmorerad omfattning. Avgränsande lister går i brunrött och beige. Läktarbarriären har blivit påbyggd med ett enkelt räcke av metallrör, målad i överliggarens brunröda färg. Baksidan är panelklädd och täckmålad i ljust grått. ORGELN domineras av det exponerade pipverket. Tre grupper av pipor i vitmetall flankeras av två grupper kopparfärgade och i fonden reser sig kraftiga träpipor. Orgeln byggdes 1938 av Lindegrens orgelfabrik i Göteborg. Själva orgelfronten i bemålat trä är enkelt utformad, marmorerad i beige och med en snidad guldfärgad dekor centralt placerad ovanför det fristående spelbordet. VAPENHUSET har ett GOLV täckt med grå plastmatta, panelklädda väggar målade i ljust grått och vitmålat paneltak. På den södra sidan leder den trätrappa upp till läktaren och tornet. SAKRISTIAN ligger i ett utrymme under läktaren, mellan vapenhuset och långhuset. ÖVRIGA INVENTARIER Kyrkan har två NUMMERTAVLOR varav den ena från 1921 och den andra från 1971. Deras ramverk är marmorerade i rödbruna kulörer med gråmålade nummerfält och krönande listverk dekorerade med blommor i guld. LJUSKRONORNA är från 1954 (långhuset) respektive 1973 (läktaren).