Tegel - Fasadtegel, Fasadmaterial lika med stommen
Gravkor - Väster, Torn - Väster, Torn - Indraget, Kor - Öster, Kor - Öster, Sakristia - Söder, Torn - Väster, Sakristia - Söder, Kor - Polygonalt, Torn - Indraget
21400000177160 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000177160 Bebyggelse - byggnad HALMSTAD SANKT NIKOLAUS 18 - husnr 1 SANKT NIKOLAI KYRKA S:t Nikolai kyrka ligger vid nuvarande Stora Torg i Halmstad. Kyrkan uppfördes troligen på 1430-talet. Om äldre partier ingår är inte känt. Kyrkobyggnaden är murad i tegel och består av ett treskeppigt långhus med basilikaform, polygonalt avslutat omgångskor i öster, utbyggd sakristia i söder och indraget västtorn. Kyrkans nuvarande planform förefaller vara resultatet av en ombyggnad under 1400-talets andra hälft. Såväl utvändigt som invändigt har kyrkan påverkats av de genomgripande förändringar som i etapper skett efter reformationen. 1619 brann kyrkan men stenvalven stod kvar intakta. Interiören torde ha förändrats, men den medeltida exteriören förblev troligtvis oförändrad fram till 1760-talet. År 1742 revs mittskeppets klerestoriemurar och dess valv. I öster bevarades dock en rest av klerestoriemurarna, som kom att bilda en lanternin över koret. Kyrkan fick ett stympat utseende med sänkt tak utan klerestorium fram till den omfattande restaureringen 1869-1872, som Arkitekt Fredrik Heilborn ansvarade för, vilket i hög grad präglar exteriörens nuvarande utformning. Tornets övre delar byggdes om, mittskeppet höjdes och försågs åter med höga klerestoriemurar och kryssvalv av trä. Vapenhuset i nordväst samt sakristian i nordöst revs, fasaderna inkläddes med gult tegel, västtornet försågs med en reslig spira och kyrkans exteriör formgavs i konsekvent gotisk stil. 1938-41 genomgick kyrkan en inre restaurering efter förslag av arkitekt och konstnär Ivar Tengbom, som hade målsättningen att i möjligaste mån återställa dess medeltida karaktär. Vid detta tillfälle ersattes mittskeppets trävalv av murade tegelvalv, rester av 1400-talsmålningar påträffades, äldre inventarier återuppsattes samt insattes en ny bänkinredning. 1988 renoverades kyrkan invändigt efter arkitekt Erik Wikerståls ritningar. Våren år 2002 skedde en ombyggnad av sakristian i norr efter arkitekt Magnus Vångblads ritningar. Län: Halland, Kommun: Halmstad, Landskap: Halland, Socken: Halmstad , Stift: Göteborgs stift, Församling: Halmstads församling Nybyggnadsår: 1350 - 1550 12.855986056056501,56.67333625443064 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000177160 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000177160 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000177160 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
LÅNGHUS - Långhuset som är treskeppigt, har en bred mittgång samt ett smalare skepp på varje sida. Arkadpelare av tegel med spetsformade arkadbågar. GOLV - Kalkstensgolv i rödbrun kulör, lagt i rektangulära rutor, troligtvis av Gotlandskalk. Under bänkkvarteren ligger ett oljat furugolv lagt i N-S riktning. Runt arkadpelarna ligger kvadratiska rutor av natursten. VÄGG - Tegelväggar som är rivputsade i bruten vit kulör, troligtvis med en kalkputs. I V under läktaren är väggen även putsad. På sidorna om denna är de båda gravkoren placerade med skrank. Arkadbågarna längst ner mot V som sitter uppe vid läktaren är genombrutna av fönster med smårutsindelat blyinfattat glas samt träspröjs, laserade i en ljus brun kulör. Arkadpelarna, fem stycken i N och fem i S, är kraftiga och runda, uppförda av tegel lagt i s.k. blockförband. Pelarna kröns av fyra rader med profilerade tegelstenar i olika mönster. Runt om och ovanför arkadbågarna är väggen lika sidoväggarna i N och S, dock finns här fem spetsbågeformade muröppningar med spår efter en tidigare klerestorievåning. Detta är indelat i trekopplade fönsteröppningar med höga smala, spetsbågiga fönster. I klerestorievåningens andra valv i S syns spår av medeltida målningar. PORTAL - I N finns en utskjutande pardörr som sitter i ett utskjutande parti av trä. Den har lika utformning som dörren i V. De svängda sidostyckena är laserade i samma kulör som dörren. Bakom detta finns ett vindfång med naturstensgolv, putsade väggar med nischer för element samt putsat tak. Ytterdörren är en oljad pardörr av trä indelad i mindre rutor, 18 på varje dörrblad. Enkelt handtag av mässing. INNERDÖRRAR - I V finns en pardörr av trä marmorerad i brun-beige kulör med två inåtgående spegelfyllnader, varav den nedre är marmorerad i bruna och beiga kulörer och den övre har ett blyinfattat glas indelat i smårutor. Ett vindfång finns här med putsade väggar och tak, bred golvlist av trä, laserad i brun-beige kulör. Nischer finns i N och S för element. Dörren mot vapenhuset är lik den i långhuset dock har denna två speglar med fyllningar. I S finns en laserad enkeldörr av trä i ljusbrun kulör med två marmorerade spegelfyllningar. Upp till dörren leder en smal trappa av kalksten med två trappsteg. Dörrkarm av trä. FÖNSTER - Fyra i N och fyra i S, som sitter i spetsbågeformade putsade nischer, med rundkantade, profilerade omfattningar som löper i två rader. Vissa av fönstren i S har en omfattning med fler delar än de i N. Här finns två rundformade och två släta omfattningar. Fönstren i N har två rundformade och en slät omfattning. Fönstret i nordväst har endast släta omfattningar. Fönstren består av tvåglasfönster med en slät innerruta och blyinfattad ytterbåge med antikglas, indelad i smårutor. Fönsterbågar av oljad teak, svag intoning i grönt. Indelad i mindre rektangulära rutor. Ej öppningsbara. I varje fönster finns ventilationsinstallation i nederkantens nisch. I N och S finns även målade rundfönster, indelade i rutor med spröjs formade som ett kors. TAK - Fem kryssvalv i långhuset, i sidoskeppen finns kryss- och stjärnvalv. I det södra sidoskeppet finns fyra kryssvalv medan valvet längst fram mot koret är en blandning av ett kryss- och stjärnvalv. I sidoskeppet i N är de två främsta valven mot koret stjärnvalv medan de två längst mot V är kryssvalv. Samtliga valv är uppförda av tegel och putsade i en bruten vit kulör. ÖVRIGT- På väggarna hänger ett flertal stora vapensköldar av trä samt ett votivskepp. LÄKTARUNDERBYGGNAD - Uppfäst på de fyra första arkadpelarna, samt två fristående pelare av trä, marmorerade i brun kulör. Undertaket är av skivmaterial med putsad yta, troligtvis målad med plastfärg, bruten vit kulör. En profilerad trälist laserad i brun kulör löper runt läktarens undertak. Läktarbarriärens nedre del har profilerad underliggare, marmorerad i brun-grå kulör. Utskjutande mittparti. En ny orgel är under tillverkning. KOR - Koret är förhöjt med en trappa i V, S och N, av rödbrun kalksten i två steg och rundavslutat. I koromgången finns ett flertal gravhällar av kalksten i golvet. Koret har två främre, lite bredare arkadpelare med spetsiga arkadbågar som är mindre än de i långhuset, samt sex något mindre arkadpelare med spetsigare valv än de andra i kyrkan, som löper i en halvcirkel bakom altaruppsatsen. Dessa står också tätare än de andra. Mellan arkadpelarna i koret finns smidesräcken. På baksidan av arkadbågarna finns synliga spår av målningar i de putsade omfattningarna. De är utförda som en bård i tegelrött och grått med kryssmotiv. Arkadpelarna i koret har tegelytan mot golvet och deras överstycken är inte lika dekorerade som de i långhuset. De har endast en slät överlist av tegel. GOLV OCH VÄGG - Lika långhus. Klerestorievåningen är något lägre än den i långhuset. Spåren efter den troligtvis tidigare fönsterindelningen är också annorlunda, med två höga, smala sidofönster och ett bredare mittfönster med trälucka samt smalare överdel. I den halvcirkelformade avslutningen finns också klerestoriefönster, som nischer i putsen. Sex stycken finns, ett över varje arkadbåge. Under det första fönstret i N och S finns en djupare, putsad nisch. I N har detta synligt tegel på sidorna och en oputsad yta målad i tegelröd kulör med ett krucifix, en natursten samt ett mindre altare av gotlandsmarmor som står framför nischen. Nischer finns i koromgångens vägg. Runt hela koromgången löper ett kryssvalv med sex valv. På varje arkadpelare finns en järnkringla. INNERDÖRRAR - En enkeldörr av trä, slät, täckmålad i bruten vitkulör finns i sydost. Enkel dörrkarm av trä, täckmålad i vit kulör. Handtag av mässing. Troligen 1940-tal. Bakom denna finns ett vindfång med golv av natursten, putsade väggar och tak samt en ytterdörr, enkel med en utåtgående spegelfyllnad, täckmålad i vit kulör. FÖNSTER - I koromgången finns åtta färgfönster med glasmålningar utförda av professor Einar Forseth, som även gjorde fönstermålningen i dopkapellet. Konstnären Erik Olson, Halmstadgruppen, gjorde de två runda färgfönstren på långhusets sidor. Samtliga fönster tillkom 1953-78. Fönstren är lika i sin utformning som de i långhuset men dessa är som nämnt bemålade. TAK - Taket är putsat och målat i vit kulör, och är något lägre än långhusets tak. Det består av ett kryssvalv, samt längst bak mot altarväggen ett halvt kryssvalv indelat i sju valvribbor. VAPENHUS - Placerat i N. Vapenhuset är stort, högt rum med trappa som leder upp till läktaren samt dop- och vigselkapellet. Trappan har vilplan av tegel med järnräcke och skyddsgaller i N. GOLV - Tegelgolv lagt i fiskbensmönster med grå fog. Golvlist av tegel med fog. I S finns en mindre trappstegsavsats med två trappsteg. VÄGG - Lika långhus. I V, N och S finns synliga spår efter en trappstegsliknande dekoration över de tidigare fönstren. I N, S och V sitter djupa, spetsbågeformade nischer. I N syns spår efter en tidigare fönsteröppning placerad något söder om den nuvarande. I Öster finns ett kors som dekoration i muren i den gamla nischen. Här syns också en bredare omfattning samt äldre dörrbeslag. I Ö, där trappan slutar finns en smal, spetsbågeformad muröppning. FÖNSTER- I V, N och S sitter stora höga, spetsbågeformade fönster. Englasfönster med träspröjs och träbågar laserade i en brun kulör, med många rutor med antikglas. I V och N finns dörrar i samma utformning som fönstren. Det västra har en pardörr med nederdel försedd med skyddsplåt och handtag i samma utformning som de i dörren in till långhuset. PORTAL - Ett vindfång finns mellan de båda spetsbågeformade fönstren. Vindfånget har ett naturstensgolv med gallermattor, vitputsade sidoväggar med enkel golvlist av trä, målad i en brun kulör. Taket är indelat i tre rutor och är av oljat trä, i brun kulör. Handtag av smide med stråldekoration. Porten är en oljad pardörr indelad i 18 st mindre, inåtgående enkla speglar. TAK - Högt kryssvalv av tegel med valvribbor som i hörnen har smala, rundade knektar som går ner en bit på väggen. ÖVRIGT- I vapenhuset finns fyra äldre gravhällar av kalksten monterade på väggarna. GRAVKOR I SYDVÄST- RANCKS GRAVKOR- En trappa med ett trappsteg av kalksten, rödbrun kulör, leder ner till gravkoret. Ett skrank av trä från 1600-talet, med pardörr delar in långhuset och gravkoret. Dörren är laserad i svart kulör, och är försedd med skruvade kolonner samt inåtgående speglar med träsniderier av frukter i beige kulör. På båda sidor om dörren står en skruvad kolonn täckmålad i ljust beige kulör med sniderier av blommor och blad. Kolonnen avslutas med ett korintiskt kapitäl med utsnidade änglaansikten. Överst står flera snidade träfigurer. Två trappor av tegel, en på båda sidorna om gravkoret, med smidesräcken leder upp till ett övre våningsplan. På den västra väggen sitter en äldre altartavla. På båda sidorna om detta sitter en vapensköld av trä över Wrangel och hans hustru. Under detta finns ett altare av trä i nygotisk stil täckmålat i vit kulör, med förgyllda detaljer och lister. På golvet står två stora marmorsarkofager över Carl Henrik Wrangel och hans hustru. I taket hänger en takkrona av mässing. Gravkoret har ett välvt tak samt ett järnsmidesgaller i norr. Både stora och små kistor förvaras här. GOLV- Tegelgolv med grå fog. VÄGG- Putsade, rivna väggar, avfärgade i bruten vit kulör. I den norra väggen finns en tidigare muröppning lika fönstren i mittskeppet, dock något mindre. TAK- Ett kryssvalv. FÖNSTER- I nordväst sitter ett spetsbågeformat fönster beskrivet från vapenhuset. I S sitter ett fönster lika de i långhuset. DÖRR- I V en smal, enkel trädörr utan handtag, täckmålad i bruten vit kulör. GAGGES GRAVKOR- Detta gravkor är beläget i nordväst, som pendang till det västra gravkoret. Invändigt är rummet utformat likt gravkoret i sydväst. FÖNSTER- Ett i N, med glasmålningar likt de i långhuset. Ett skrank finns framför Gagges gravkor. Det är likt det andra gravkorets skrank men har inga skruvade kolonner utan istället en balustrad med skurna träfigurer. Pardörren har ett rundbågeformat överstycke. En fris med profilerade lister samt överst ett räcke av smide. Ovanpå gravkoret inryms ett dop- och vigselkapell sedan 1940, vilket används som tillfällig sakristia Detta gravkor är bredare än det andra. Här finns ett valv i V med spår efter en tidigare, spetsbågeformad muröppning, troligen ett fönster. Även i N och S finns spår efter tidigare fönsteröppningar. Här finns en altaruppsats som består av sammanfogade delar, ett altare, skrivbord samt klädda stolar, troligen från 1940-talet, en orgel, dopfunt m.m. Skurna figurer av trä samt vapensköldar finns på väggarna. I gravkoret i källarvåningen förvaras kistor. Spår efter gamla väggmålningar finns i nischen i S. SAKRISTIA - Belägen i sydväst och är under ombyggnad. En förhall i S med toalettutrymme i V och beredningsrum i Ö. Här är golvet av rödbrun kalksten samt i toalettutrymmet och beredningsrummet av rutformat kakel. Väggarna är putsade. I beredningsrummet finns kyl, vask, hyllor. En enkel dörr av trä laserad i brun kulör, leder in till båda rum. Dörrkarmen av trä är profilerad och laserad i gulbrun kulör. GOLV - Oljat ekgolv med en slät, oljad list av ek. VÄGG - Putsade, rivputs, kalkputs. I V finns en nisch för ett element. PORTAL- I S en oljad enkeldörr av trä indelad i 18 mindre rutor, handtag av mässing, enkel dörrkarm. INNERDÖRRAR - Belägen i N, lika den beskriven från långhuset. Ett litet vindfång finns, med förvaringsskåp av trä på båda kortsidor, laserat i brun kulör. Dörr i S lika den i N. FÖNSTER - Ett spetsbågeformat fönster i V, oljad träkarm, tvåglasfönster, enkelt slätt innerglas, ytterglaset är blyinfattat med två liggande träspröjs. Fönstret öppnas utåt och har en fönsterkarm av sten. I förhallen finns ett fönster i V i toalettutrymmet och ett i Ö i beredningsrummet sittande i en nisch med fönsterbänk av kalksten, tvåglasfönster med slät innerruta indelad i 9 små rutor, ytterrutan är blyinfattad, antikglas. Öppnas utåt. TAK - Vitmålat. Skivmaterial i förhall samt sidorum. Här är taket även sänkt. ÖVRIGT- Inredningen i Ö utgörs moderna höga träskåp av bok med smideshandtag. TORN - ENTRÈ- Ingång till tornet sker genom en separat ytterdörr i V. På insidan är entrédörren, som är av trä, täckmålad av grå kulör. En smal spiraltrappa av tegel leder upp till tornvåningarna. Längs trappan löper en handledsstång av svartmålat järn. I trappan finns mindre nischer med rektangulära öppningar. I en nisch i Ö har man satt in en glasruta så att man kan se in i kyrkan. VÅN 1- Första våningsplanet som ligger i "trapphuset". GOLV - Tegelgolv med grå fog. VÄGG - Rivputsade väggar färgade i bruten vit kulör. I V syns korslagda bjälkar av trä. INNERDÖRRAR- I N sitter en enkel plåtdörr, täckmålad i grå kulör med dörrkarm av plåt och ett enkelt handtag. Denna omfattas av en spetsbågeformad tegelomfattning samt puts i bruten vit kulör, i liknande utformning som de invändiga spetsbågeomfattningarna. I sydost sitter en enkel plåtdörr i lika utformning som dörren i N, dock utan omfattning. Dörren leder till en vind med synliga valv i långhuset. FÖNSTER - Ett mindre takfönster sitter i S. TAK - Putsat i bruten vit kulör. VÅN 2 - Fortsättning genom dörren i N. I detta rummet är valven i vapenhuset synliga. Gångar av lagda brädor leder runt valven. Rummet är öppet upp till 2:a vån och en trappa av trä med handledare leder upp till vån 2. GOLV- Lika vån 1. Dock finns här smala trappor av tegel med grå fog, som leder från N och S upp till ett vilplan av tegel. VÄGG- Lika vån 1. INNERDÖRRAR- 1 st i N och 1 st i S lika den i vån 1, utan omfattning. FÖNSTER- 2 st i V, sittande i djupa putsade nischer. Fyrkantiga englasfönster utan spröjs. Fönsterbåge av trä målad i vit kulör. TAK- Lika vån 2. ÖVRIGT- 3 st klotlampor av vitt glas. I N finns ett rum som är ett litet kyrkomuseum där det förvaras gamla ritningar, kyrktupp, m.m. I rummet finns två fönster i N, lika de på vån 3, som sitter i profilerade nischer. GOLV- Obehandlat trägolv av gran, lagt i N-S riktning. VÄGG- Lika vån 1 i V, Ö och S. I N (in till museet) finns en spontad träpanel, täckmålad i bruten vit kulör. I nordväst en obehandlad träpanel. I sydväst finns ett tillbyggt förråd som har väggar med spontad träpanel, täckmålad i bruten vit kulör. INNERDÖRRAR- I N en 4-fyllnadsdörr av trä, laserad i grå kulör. Dörren har ett enkelt foder och enkelt handtag av stål. I Ö finns en dörr i lika utformning som den i N. I Ö finns även i muren en lucka av plåt, täckmålad i grå kulör med dörrvrede. Luckan öppnas in till kyrkorummet. FÖNSTER- 2 st i S lika de på vån 3. Det sydvästra har en mjukt profilerad omfattning. I V finns en nisch med rundbågeformad överdel, vilket troligtvis är spår efter tidigare muröppning. TAK- Synlig takkonstruktion med bjälkar. Täckmålat i bruten vit kulör. VÅN 3- Rummet används till förvaring av kyrkans gamla inventarier, t e x bänkinredning, baldakin, järnstavar till takkronor, gammalt profiltegel, blyinfattade fönster, urtavla m.m. GOLV- Obehandlat trägolv av furu, lagt i N-S riktning. VÄGG- Lika övriga våningar, puts. INNERDÖRRAR- En enkel plåtdörr, svartmålad finns i slutet av den branta trappan av trä som leder upp till vån 4. FÖNSTER- 2 st i N och 2 st i S. De spetsbågeformade fönstren sitter i djupa nischer. Relativt bred fönsterbåge av oljat trä, träspröjs som delar in glaset i tre rutor, blyinfattat glas. Nischen i N är djupare än de övriga och fönstret i nordväst har en putsad rundbågeomfattning i övre delen. De övriga fönstren har en rak omfattning. TAK- Synlig takkonstruktion med bjälkar. Brädorna är lagda i V-Ö riktning, täckmålade i bruten vit kulör. I hörnen är taket förstärkt med stålbjälkar. VÅN 4 - Klockvåningen. 3 st klockor, stor-, mellan- och lillklocka av gjutjärn. GOLV- Cement, grått. VÄGG- Lika de i vån 3. TAK- Av trä med synliga bjälkar. FÖNSTER- Spetsbågeformade höga muröppningar med med jalusier av trä, 2 st i varje väderstreck. FAST INREDNING- BÄNKINREDNING - Från 1938-41. Åtta kvarter med öppen bänkinredning. Sidostyckena har en marmorerad fyllnadsspegel i brun-beige kulör som omges av ett ramverk i gråblå kulör. Överliggare och underliggare är marmorerade i grå-gul kulör. Rygg- och sittyta är laserade i brun kulör. Ryggytan är indelad i fyra släta speglar. Insidans framstycke har psalmbokshylla samt hängare av mässing, laserade lika sittytan. Vissa bänkfronter och bakstycken är indelade med spegelfyllningar i samma utformning som sidostyckena. PREDIKSTOL - Placerad i norr, från 1620 och är kyrkans kanske förnämsta prydnad. Donation av Albert Pedersen Machum. Den är utförd i den s.k kronborgsstilen efter Kronborgs slott i Helsingör. Predikstolen är indelad i fyra fält med skulpturer av evangelisterna i rundbågar. De fyra fälten avdelas med fem karyatider, kvinnofigurer med symboler. Över predikstolen hänger ett predikstolstak eller baldakin med duva, vilken kröns av en krona. Predikstolen är till stor del obehandlad, endast vissa detaljer och de snidade figurerna är bemålade. Sidoskrank av oljad ek i mörkare och ljusare nyanser, som leder upp till predikstolen är indelat i tre rundbågeformade rutor. Dekorativ trädörr av ek med snidade träfigurer i rundbåge. Oljad trappa av trä med heltäckningsmatta i stegen samt på viloplanet i predikstolen. Insidan av predikstolen är täckmålad i grå kulör. ALTARE - Ett högaltare uppfört i kalksten. Upp till altaret leder en kalkstenstrappa lik korgolvet, med två trappsteg. ORGEL - En mindre orgel finns i långhusets sydöstra del. Uppförd av trä, laserad i beige kulör, sidodörrar. LÄKTARE - Saknas fn pga. ombyggnad. Beräknas invigas 2002. Till läktaren kommer man genom vapenhuset i V. En trappa av tegel leder upp till en snedställd, putsad muröppning. I muröppningen finns en enkel trädörr laserad i ljusbrun kulör med två spegelfyllnader som är marmorerade. Den sitter i en spetsbågeformad dörrkarm. SPECIFIKA INVENTARIER- ALTARTAVLA OCH ALTARUPPSATS - Korets högaltare är uppfört av svart kalksten samt har slätputsade delar av ljusgrå sandsten. Putsade dekorationer med sköldar samt på varje sida om altaret en putsad figur med två barn till vänster och till höger en figur med ett lamm. Altartavlan har en rundbågeformad inramning och på sidorna finns svarta pilastrar. Överst står tre putsade figurer och inskriptioner. På baksidan finns ett Series Pastorum samt en liten koppartäckt dörr med omfattning av kalksten. Dörren leder ner till Sperlings gravkor där det förvaras kistor. Gåva av genralguvernören Jöran Sperling som vilar i gravkoret under högaltaret. ALTARUPPSATS I DOP- OCH VIGSELKAPELLET- Altaruppsatsen är en del av en större altaruppsats som en gång prydde kyrkans högaltare. Utförd omkring 1600 och uppsatt i kapellet 1952. ALTARRING - Av trä, laserad i brun kulör, med svarvade balusterdockor med bladmotiv i snideriet. Knäfall täckt med tyg i gråblå kulör, profilerad överliggare. Ej öppningsbar. DOPFUNT - Från 1479. Av täljsten med mellanstycke gjuten av malm, från 1587, med inskriptioner. NUMMERTAVLA - Finns på höger och vänster sida om altarringen fastsatta på arkadpelare. Oval form med guldram samt förgylld lyra i toppen. Svart bottentavla.
TORN- SOCKEL- Relativt hög naturstenssockel som löper runt hela kyrkan. FASAD- Klädd med ett gult fasadtegel med grå fog. På båda sidor om porten finns en hög strävpelare som avslutas med en trekantsgavel med koppartak. I den nedre delen av fasaden finns en avrinningslist av natursten. Flera takgesimser av tegel i form av kors och trappstegsgavlar, löper runt kyrkan samt i tornets våningar. Sidoskeppen har en tunnare tegelornamentik lagd i två rader i takgesimsen. Ett horisontalt band, avrinningslist, av kopparplåt markerar slutet av tornets första våning. Mot väster över denna del, i vån 2, finns två höga spetsbågeformade igenmurade öppningar med tegelomfattning, tidigare fönster. Inuti dessa sitter två smala och höga, igenmurade öppningar placerade ovanpå varandra. I fasaden mot väster sitter två st kraftiga ankarjärn. Även denna våning har två strävpelare som avslutas med trekantsgavel och en avrinningslist av koppar. Den översta och tredje tornvåningen kröns av en trappstegsgavel med tre steg på vardera sida, varje steg är täckt av kopparplåt. Här finns två st ljudöppningar, utan luckor och endast försedd med jalusier av trä. Dessa är placerade i spetsbågeformade muröppningar med tegelomfattningar. Även här finns två st ankarjärn. Mitt i trappstegsgaveln sitter, i en rund nisch med omfattning, en urtavla med vit bottentavla. I varje trappsteg sitter ett litet, högt och smalt spetsbågeformat fönster som är övertäckt av kopparplåt. I västfasaden totalt 5 st. Tornet avslutas med en kopparplåtsklädd spira med två guldkulor, guldtupp och ett kors. Fasaden har stuprör av kopparplåt. Över porten hänger två glaslyktor infattade av smidesjärn. PORT- Pardörr av trä indelad i små spegelfyllningar, täckmålad i svart-brun kulör. Dörren sitter i en spetsbågeformad nisch med tegelomfattning som är utformad likt en trappstegsgavel. I denna sitter ett igenmurat fönster. YTTERDÖRR- 1 st enkeldörr klädd med kopparplåt som leder in i tornet. Entrésten av natursten. FÖNSTER- Ovan porten i väster sitter ett spetsbågeformat blyinfattat fönster, med blå och grön kulör på glasen. Bågar och spröjs i brun kulör. På respektive sida över portens omfattning sitter ett mindre, kvadratiskt fönster med tegelomfattning i form av ett kors. I vardera sidoskeppet finns ett igenmurat, spetsbågeformat fönster med solbänk av natursten. Fönstren sitter i nischer av tegel med omfattningar. Mot norr finns fyra fönster i vån 2 med blyinfattat glas samt fönsterbleck av kopparplåt. TAK- Spira med torntak av kopparplåt. Samtliga kyrkfönster har påskruvade gjutjärnsband på träbågarna och spröjsarna. MITTSKEPP- FASAD- Klerestorievåningens fönster är igenmurade. En under- och överliggande fris finns med utstickande tegel i form av trekanter. För övrigt är fasaden i samma material som övriga byggnaden. TAK- Sadeltak täckt av kopparplåt. Hängränna samt stuprör. SIDOSKEPP- SOCKEL- Lika fasad i V. FASAD- Mellan varje fönster finns strävpelare med en överliggande natursten täckt av kopparplåt. Totalt 8 st strävpelare. För övigt är fasaden täckt av tegel samt har en dekorerad takgesims av tegel. Hängrännor och stuprör av kopparplåt. PORT- I norr 1 st port i liknande utformning som huvudportalen i V. Mot söder finns en enkeldörr klädd med kopparplåt med liggande band i sydost. Framför dörren ligger en tunn entrésten av natursten. FÖNSTER- På varderas fasaden 6 st, stora spetsbågeformade fönster som sitter i spetsbågeformade tegelomfattningar avdelade i tre rundbågeformade lister av rött tegel samt nischer. Fönstren har stora sluttande solbänkar av natursten. I portalens övre del finns ett rundfönster. TAK- Pulpettak täckt med kopparplåt. Här finns också en utbyggd sakristia med lika fasader som övrigt, två fönster i V, ett rektangulärt samt ett rundbågeformat, med fönsterbläck av kopparplåt se beskrivning interiör. I öster finns ett rektangulärt fönster. KORPARTIET I ÖSTER- Fasader lika de övriga. Taket är ett valmat sadeltak täckt med kopparplåt. 4 st fönster lika de på sidoskeppen.
S:t Nikolai kyrka ligger vid nuvarande Stora Torg i Halmstad. Kyrkan uppfördes troligen på 1430-talet. Om äldre partier ingår är inte känt. Kyrkobyggnaden är murad i tegel och består av ett treskeppigt långhus med basilikaform, polygonalt avslutat omgångskor i öster, utbyggd sakristia i söder och indraget västtorn. Kyrkans nuvarande planform förefaller vara resultatet av en ombyggnad under 1400-talets andra hälft. Såväl utvändigt som invändigt har kyrkan påverkats av de genomgripande förändringar som i etapper skett efter reformationen. 1619 brann kyrkan men stenvalven stod kvar intakta. Interiören torde ha förändrats, men den medeltida exteriören förblev troligtvis oförändrad fram till 1760-talet. År 1742 revs mittskeppets klerestoriemurar och dess valv. I öster bevarades dock en rest av klerestoriemurarna, som kom att bilda en lanternin över koret. Kyrkan fick ett stympat utseende med sänkt tak utan klerestorium fram till den omfattande restaureringen 1869-1872, som Arkitekt Fredrik Heilborn ansvarade för, vilket i hög grad präglar exteriörens nuvarande utformning. Tornets övre delar byggdes om, mittskeppet höjdes och försågs åter med höga klerestoriemurar och kryssvalv av trä. Vapenhuset i nordväst samt sakristian i nordöst revs, fasaderna inkläddes med gult tegel, västtornet försågs med en reslig spira och kyrkans exteriör formgavs i konsekvent gotisk stil. 1938-41 genomgick kyrkan en inre restaurering efter förslag av arkitekt och konstnär Ivar Tengbom, som hade målsättningen att i möjligaste mån återställa dess medeltida karaktär. Vid detta tillfälle ersattes mittskeppets trävalv av murade tegelvalv, rester av 1400-talsmålningar påträffades, äldre inventarier återuppsattes samt insattes en ny bänkinredning. 1988 renoverades kyrkan invändigt efter arkitekt Erik Wikerståls ritningar. Våren år 2002 skedde en ombyggnad av sakristian i norr efter arkitekt Magnus Vångblads ritningar.
Sadeltak - Valmat, Spira, Sadeltak, Pulpettak, Tälttak