Kor - Fullbrett, Kor - Öster, Sakristia - Norr, Kor - Rakt, Vapenhus - Väster
Församling: Söderköping S:t Anna församling
Historiken kompletterad vid inventeringen 2005: KYRKOBYGGNADEN Efter att gudstjänst hållits i närmare 70 år i en sal på Börrums gård, uppfördes 1718 en kyrka av Magnus Olof Wahrling. Den kallades S:t Peders kyrka och invigdes på Pärsmässodagen den 27 juli. Marken hade skänkts som begravningsplats redan på 1670-talet av ägarna till Börrums gård. Kyrkan som byggdes av timmer med spånklätt sadeltak fick ett enkelt utförande och en sparsam inredning med altarbord och en enkel predikstol. Altarväggen pryddes kring fönstret av en målad, gråblå baldakin med tofsar och snören. Kyrkan utrustades efterhand och 1736 uppfördes sakristian av byggmästaren Sven Persson, och året därpå byggdes en takryttare på kyrkan. Vid samma tid byggdes en läktare och ett söderfönster gjordes om till dörr. En predikstol från Törnevalla kyrka inköptes 1742, troligen tillverkad vid 1700-talets början av bildhuggaren Ramund Bangell i Söderköping. År 1748 byggdes ett vapenhus i väster. Vid 1700-talets mitt gjordes en del reparationer på byggnaden och samtidigt tillkom en ny altarring, delvis nya bänkar, nytt golv av sten i koret samt vitmålning av interiören av målare Anders Wikström i Söderköping. Trätaket försågs med tegel levererat från Torönsborg 1809. Fram till första hälften av 1800-talet fanns det ett plant innertak indelat i stora rutor målat i en mörkblå färgton som anslöt till bänkinredningens facettmåleri. Plantaket ersattes av ett trätunnvalv, och samtidigt förstorades de befintliga fyrkantiga fönstren och försågs med runda bågar. År 1850 reveterades de ursprungligen tjärade fasaderna och altartavlan "Låt barnen komma till mig" av norrköpingskonstnären Anders F Södergren tillkom. Orgel anskaffades först 1836, ett begagnat orgelverk som förbättrades av klockaren och orgelbyggaren Anders Jonsson i Ringarum. Det ersattes redan 1871 av en ny orgel, troligen byggd av orgelnist Dahlström i Gusum. 1923 fick kyrkan en ny orgel av Furtwängler & Hammer i Hamburg, vilken i sin tur utbyttes mot den nuvarande orgeln av Richard Jacoby 1968. Under åren 1921-22 renoverades kyrkan av Knut Nordenskjöld (1882-1950), vid tiden arkitekt vid byggnadsstyrelsen och engagerad i kyrkorenoveringar över hela landet. Kyrkan var då i så dåligt skick att en ny grundläggning fick genomföras och hela stommen förstärktes, likaså taket. Hela inredningen plockades ned men återuppsattes med vissa tillägg, tex kompletterades bänkinredningen, glasmålningarna i koret liksom långhusets bröstpanel tillkom och interiören ommålades. Sakristian nybyggdes och fasaderna putsades. Trots de genomgripande ingreppen månade man om att återanvända befintligt material och inredning i största möjliga utsträckning. Vid ommålning av interiören togs originalfärgsättningen fram på predikstolen, bänkluckorna och orgelfasaden. Efter detta omfattande arbete har endast ett fåtal förändringar skett, såsom tillkomsten av en ny dopfunt av trä ritad av arkitekt Kurt von Schmalensee samt omputsning av fasaderna med serponitputs 1970. Den senaste renoveringen utfördes 1995 av ingenjör Lennart Kjellberg vid KB-konsult och omfattade bland annat fönsterrenovering, nytt golvbjälklag, ommålning av interiören enligt befintlig färgsättning samt konserveringsåtgärder.
21400000120142 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000120142 Bebyggelse - byggnad SÖDERKÖPING BÖRRUM 7:1 - husnr 1 BÖRRUMS KYRKA Historiken kompletterad vid inventeringen 2005: KYRKOBYGGNADEN Efter att gudstjänst hållits i närmare 70 år i en sal på Börrums gård, uppfördes 1718 en kyrka av Magnus Olof Wahrling. Den kallades S:t Peders kyrka och invigdes på Pärsmässodagen den 27 juli. Marken hade skänkts som begravningsplats redan på 1670-talet av ägarna till Börrums gård. Kyrkan som byggdes av timmer med spånklätt sadeltak fick ett enkelt utförande och en sparsam inredning med altarbord och en enkel predikstol. Altarväggen pryddes kring fönstret av en målad, gråblå baldakin med tofsar och snören. Kyrkan utrustades efterhand och 1736 uppfördes sakristian av byggmästaren Sven Persson, och året därpå byggdes en takryttare på kyrkan. Vid samma tid byggdes en läktare och ett söderfönster gjordes om till dörr. En predikstol från Törnevalla kyrka inköptes 1742, troligen tillverkad vid 1700-talets början av bildhuggaren Ramund Bangell i Söderköping. År 1748 byggdes ett vapenhus i väster. Vid 1700-talets mitt gjordes en del reparationer på byggnaden och samtidigt tillkom en ny altarring, delvis nya bänkar, nytt golv av sten i koret samt vitmålning av interiören av målare Anders Wikström i Söderköping. Trätaket försågs med tegel levererat från Torönsborg 1809. Fram till första hälften av 1800-talet fanns det ett plant innertak indelat i stora rutor målat i en mörkblå färgton som anslöt till bänkinredningens facettmåleri. Plantaket ersattes av ett trätunnvalv, och samtidigt förstorades de befintliga fyrkantiga fönstren och försågs med runda bågar. År 1850 reveterades de ursprungligen tjärade fasaderna och altartavlan "Låt barnen komma till mig" av norrköpingskonstnären Anders F Södergren tillkom. Orgel anskaffades först 1836, ett begagnat orgelverk som förbättrades av klockaren och orgelbyggaren Anders Jonsson i Ringarum. Det ersattes redan 1871 av en ny orgel, troligen byggd av orgelnist Dahlström i Gusum. 1923 fick kyrkan en ny orgel av Furtwängler & Hammer i Hamburg, vilken i sin tur utbyttes mot den nuvarande orgeln av Richard Jacoby 1968. Under åren 1921-22 renoverades kyrkan av Knut Nordenskjöld (1882-1950), vid tiden arkitekt vid byggnadsstyrelsen och engagerad i kyrkorenoveringar över hela landet. Kyrkan var då i så dåligt skick att en ny grundläggning fick genomföras och hela stommen förstärktes, likaså taket. Hela inredningen plockades ned men återuppsattes med vissa tillägg, tex kompletterades bänkinredningen, glasmålningarna i koret liksom långhusets bröstpanel tillkom och interiören ommålades. Sakristian nybyggdes och fasaderna putsades. Trots de genomgripande ingreppen månade man om att återanvända befintligt material och inredning i största möjliga utsträckning. Vid ommålning av interiören togs originalfärgsättningen fram på predikstolen, bänkluckorna och orgelfasaden. Efter detta omfattande arbete har endast ett fåtal förändringar skett, såsom tillkomsten av en ny dopfunt av trä ritad av arkitekt Kurt von Schmalensee samt omputsning av fasaderna med serponitputs 1970. Den senaste renoveringen utfördes 1995 av ingenjör Lennart Kjellberg vid KB-konsult och omfattade bland annat fönsterrenovering, nytt golvbjälklag, ommålning av interiören enligt befintlig färgsättning samt konserveringsåtgärder. Län: Östergötland, Kommun: Söderköping, Landskap: Östergötland, Socken: Börrum , Stift: Linköpings stift, Församling: Söderköping S:t Anna församling Nybyggnadsår: 1718 - 1718 16.59819804699939,58.34568685048402 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000120142 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000120142 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000120142 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Exteriör beskrivning Kyrkan ligger i öst-västlig riktning och består av ett rektangulärt långhus med rakslutet kor av samma bredd som långhuset, vapenhus i väster och sakristia i norr. Den är uppförd av timmer och har vita sprutputsade fasader. Omfattningar kring fönster och dörrar är markerade med en finkornigare sprutputs, likaså den profilerade taklisten samt fasadens lisener. Sockeln har en grå spritputs. Taket utgörs av ett sadeltak täckt med enkupigt lertegel. Ett enkelt smideskors kröner takets västra sida. Ett vapenhus med välvt, fyrsidigt kopparplåttak är placerat i väster och på långhusets norra sida finns en sakristia med valmat, tegeltäckt sadeltak. Ingången till vapenhuset består av en svart, plåtklädd dubbeldörr. En stentrappa leder till dörren. Centralt placerad på sydfasaden finns en dubbeldörr i trä, brunmålad och med spegelindelning. Portens överstycke är kraftigt profilerat, och ovan porten finns ett lunettfönster. En bred stentrappa leder fram till porten. Sakristians dörr är rundbågig, gråmålad med diagonalställd panel. De symmetriskt placerade fönstren är rundbågiga med gråmålade träbågar och antikglas i blyspröjs. Den östra korväggens fönster består av tre lunettfönster med glasmåleri. Vapenhusets och sakristians fönster är av samma typ som på långhuset men lägre. Stuprör och takrännor är av svart, galvaniserad plåt.