Kyrkan har ett rektangulärt långhus med ett jämnbrett, rakt avslutat kor i norr, korsarmar med sakristia i öster och bisättningsrum i väster och torn i söder. Den är uppförd av timmer i resvirkeskonstruktion på en grund av grå spritputsad fältsten. Fasaderna är spritputsade och avfärgade i vitt med släta hörn och omfattningar. Takfallen består av kopparplåtsklädda sadeltak med förskjutna falsar, lagda 1990. Vid takfoten finns dekorativa takstolstassar. Tornets klockvåning är inklädd med vit panel och är försedd med grå, rektangulära ribbade träluckor. På det plåtinklädda torntaket vilar en fyrsidig, vit, panelklädd lanternin med grå, rektangulära träluckor som kröns av en plåtinklädd spira. Fönstren är spetsbågiga med grå bågar och diagonalställd spröjs av gjutjärn, de två närmast södra gaveln dock av trä med samma spröjsindelning som de övriga. Tornets första våning är i söder försett med ett tredelat fönster med högre mittparti, även detta med diagonalställd gjutjärnsspröjs. Huvudingången är placerad i tornet i söder och utgörs av en raksluten, blå dubbeldörr med dekorativa fyllningar. Ett plåttäckt skärmtak krönt av ett kors är placerat över ingången. Utbyggnaden i väster har också en ingång med en raksluten blå dubbeldörr med spegelindelning och ett överliggande lunettfönster med diagonalställd spröjs. Båda ingångar är försedda med trappor av granit.
Sadeltak, Sadeltak, Lanternin, Spira, Sadeltak
21400000073854 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000073854 Bebyggelse - byggnad BOXHOLM BLÅVIK 1:3 - husnr 1 Blåviks kyrka Historiken kompletterad vid inventeringen 2006: Under de första åren hölls allmänna gudstjänster på Blåviks gård, vilket startade redan 1859. Den nybildade församlingen var fattig men fick god ekonomisk hjälp av fältkamrer Bergman, ägare till Liljeholmens gård, som donerade mark till kyrka och kyrkogård, pengar till kyrkobygget samt skänkte hemmanet Kopparhult som prästbostad. Ritningar till den nya kyrkan låg färdiga 1868 men namnteckningen har inte kunnat tydas. Ritningarna överensstämmer med den befintliga kyrkan, bortsett från att istället för torn finns på ritningarna en klockstapel, och att fasaderna är utformade i panelkonstruktion. Troligen är det byggmästaren Gustaf Adolf Engstrand från Boxholms bruk som har påverkat bygget genom en tornbyggnad vid den södra gaveln samt genom att utföra fasaden i puts i stället för panel. Grunden lades 1870 och 1873 kunde kyrkan invigas. Kyrkan är uppförd i timmer med rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i norr, sakristia i öster, vapenhus i väster och torn i söder. Den avvikande orienteringen beror förmodligen på att på detta sätt kan korets sammanhängande fönster fånga in den vackra sjöutsikten. Kyrkan fick en enkel inredning som ännu finns bevarad bestående av altare med ett naket kors som altarprydnad, en rundad altarring, en öppen bänkinredning, predikstol, läktare och ev nummertavlor. Orgeln tillkom 1884 och tillverkades av orgelbyggare C Elfström i Ljungby. År 1927 restaurerades kyrkan efter ett program upprättat av arkitekten Melchior Wernstedt från Göteborg. Det rörde sig främst om en invändig ommålning, bl a väggarnas marmoreringsmåleri, taklistens grisaillemålning och norra gavelfältets dekormålning, varav det mesta har behållits. År 1953 inköptes, efter många diskussioner, två altartavlor föreställande "Jesu födelse" och Uppståndelsen" av konstnären Ragnar Person. Dessa placerades på var sida om korfönstren. Mindre insatser gjordes på 1940-talet och 1960-talet av arkitekt Erik Fant och Johannes Dahls arkitektfirma. År 1990 ersattes takets svartplåt med kopparplåt, och utrymmet under läktaren byggdes in med samlingsrum och kök, efter ritningar av Uno Söderberg arkitektkontor. Under de första åren hölls allmänna gudstjänster på Blåviks gård, vilket startade redan 1859. Den nybildade församlingen var fattig men fick god ekonomisk hjälp av fältkamrer Bergman, ägare till Liljeholmens gård, som donerade mark till kyrka och kyrkogård, pengar till kyrkobygget samt skänkte hemmanet Kopparhult som prästbostad. Ritningar till den nya kyrkan låg färdiga 1868 men namnteckningen har inte kunnat tydas. Ritningarna överensstämmer med den befintliga kyrkan, bortsett från att istället för torn finns på ritningarna en klockstapel, och att fasaderna är utformade i panelkonstruktion. Troligen är det byggmästaren Gustaf Adolf Engstrand från Boxholms bruk som har påverkat bygget genom en tornbyggnad vid den södra gaveln samt genom att utföra fasaden i puts i stället för panel. Grunden lades 1870 och 1873 kunde kyrkan invigas. Kyrkan är uppförd i timmer med rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i norr, sakristia i öster, vapenhus i väster och torn i söder. Den avvikande orienteringen beror förmodligen på att på detta sätt kan korets sammanhängande fönster fånga in den vackra sjöutsikten. Kyrkan fick en enkel inredning som ännu finns bevarad bestående av altare med ett naket kors som altarprydnad, en rundad altarring, en öppen bänkinredning, predikstol, läktare och ev nummertavlor. Orgeln tillkom 1884 och tillverkades av orgelbyggare C Elfström i Ljungby. År 1927 restaurerades kyrkan efter ett program upprättat av arkitekten Melchior Wernstedt från Göteborg. Det rörde sig främst om en invändig ommålning, bl a väggarnas marmoreringsmåleri, taklistens grisaillemålning och norra gavelfältets dekormålning, varav det mesta har behållits. År 1953 inköptes, efter många diskussioner, två altartavlor föreställande Jesu födelse och Uppståndelsen av konstnären Ragnar Person. Dessa placerades på var sida om korfönstren. Mindre insatser gjordes på 1940-talet och 1960-talet av arkitekt Erik Fant och Johannes Dahls arkitektfirma. År 1990 ersattes takets svartplåt med kopparplåt, och utrymmet under läktaren byggdes in med samlingsrum och kök, efter ritningar av Uno Söderberg arkitektkontor. Län: Östergötland, Kommun: Boxholm, Landskap: Östergötland, Socken: Blåvik , Stift: Linköpings stift, Församling: Boxholms församling Nybyggnadsår: 1872 - 1873 15.062045263741759,58.060093487487585 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21400000073854 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21400000073854 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000073854 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret 1.1 2024-10-17
Historiken kompletterad vid inventeringen 2006: Under de första åren hölls allmänna gudstjänster på Blåviks gård, vilket startade redan 1859. Den nybildade församlingen var fattig men fick god ekonomisk hjälp av fältkamrer Bergman, ägare till Liljeholmens gård, som donerade mark till kyrka och kyrkogård, pengar till kyrkobygget samt skänkte hemmanet Kopparhult som prästbostad. Ritningar till den nya kyrkan låg färdiga 1868 men namnteckningen har inte kunnat tydas. Ritningarna överensstämmer med den befintliga kyrkan, bortsett från att istället för torn finns på ritningarna en klockstapel, och att fasaderna är utformade i panelkonstruktion. Troligen är det byggmästaren Gustaf Adolf Engstrand från Boxholms bruk som har påverkat bygget genom en tornbyggnad vid den södra gaveln samt genom att utföra fasaden i puts i stället för panel. Grunden lades 1870 och 1873 kunde kyrkan invigas. Kyrkan är uppförd i timmer med rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i norr, sakristia i öster, vapenhus i väster och torn i söder. Den avvikande orienteringen beror förmodligen på att på detta sätt kan korets sammanhängande fönster fånga in den vackra sjöutsikten. Kyrkan fick en enkel inredning som ännu finns bevarad bestående av altare med ett naket kors som altarprydnad, en rundad altarring, en öppen bänkinredning, predikstol, läktare och ev nummertavlor. Orgeln tillkom 1884 och tillverkades av orgelbyggare C Elfström i Ljungby. År 1927 restaurerades kyrkan efter ett program upprättat av arkitekten Melchior Wernstedt från Göteborg. Det rörde sig främst om en invändig ommålning, bl a väggarnas marmoreringsmåleri, taklistens grisaillemålning och norra gavelfältets dekormålning, varav det mesta har behållits. År 1953 inköptes, efter många diskussioner, två altartavlor föreställande "Jesu födelse" och Uppståndelsen" av konstnären Ragnar Person. Dessa placerades på var sida om korfönstren. Mindre insatser gjordes på 1940-talet och 1960-talet av arkitekt Erik Fant och Johannes Dahls arkitektfirma. År 1990 ersattes takets svartplåt med kopparplåt, och utrymmet under läktaren byggdes in med samlingsrum och kök, efter ritningar av Uno Söderberg arkitektkontor. , Under de första åren hölls allmänna gudstjänster på Blåviks gård, vilket startade redan 1859. Den nybildade församlingen var fattig men fick god ekonomisk hjälp av fältkamrer Bergman, ägare till Liljeholmens gård, som donerade mark till kyrka och kyrkogård, pengar till kyrkobygget samt skänkte hemmanet Kopparhult som prästbostad. Ritningar till den nya kyrkan låg färdiga 1868 men namnteckningen har inte kunnat tydas. Ritningarna överensstämmer med den befintliga kyrkan, bortsett från att istället för torn finns på ritningarna en klockstapel, och att fasaderna är utformade i panelkonstruktion. Troligen är det byggmästaren Gustaf Adolf Engstrand från Boxholms bruk som har påverkat bygget genom en tornbyggnad vid den södra gaveln samt genom att utföra fasaden i puts i stället för panel. Grunden lades 1870 och 1873 kunde kyrkan invigas. Kyrkan är uppförd i timmer med rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i norr, sakristia i öster, vapenhus i väster och torn i söder. Den avvikande orienteringen beror förmodligen på att på detta sätt kan korets sammanhängande fönster fånga in den vackra sjöutsikten. Kyrkan fick en enkel inredning som ännu finns bevarad bestående av altare med ett naket kors som altarprydnad, en rundad altarring, en öppen bänkinredning, predikstol, läktare och ev nummertavlor. Orgeln tillkom 1884 och tillverkades av orgelbyggare C Elfström i Ljungby. År 1927 restaurerades kyrkan efter ett program upprättat av arkitekten Melchior Wernstedt från Göteborg. Det rörde sig främst om en invändig ommålning, bl a väggarnas marmoreringsmåleri, taklistens grisaillemålning och norra gavelfältets dekormålning, varav det mesta har behållits. År 1953 inköptes, efter många diskussioner, två altartavlor föreställande Jesu födelse och Uppståndelsen av konstnären Ragnar Person. Dessa placerades på var sida om korfönstren. Mindre insatser gjordes på 1940-talet och 1960-talet av arkitekt Erik Fant och Johannes Dahls arkitektfirma. År 1990 ersattes takets svartplåt med kopparplåt, och utrymmet under läktaren byggdes in med samlingsrum och kök, efter ritningar av Uno Söderberg arkitektkontor.
Torn - Söder, Korsarm, Sakristia - Öster, Sakristia - Öster, Torn - Söder, Kor - Fullbrett, Kor - Norr, Vapenhus - Väster, Kor - Rakt, Kor - Norr, Kor - Rakt
Långhuset är orienterat i nord-sydlig riktning. Golvet består av smala, lackade brädor som ligger även i bänkkvarteren. Väggarna är putsade och har en lätt gråvit marmorering. Taket är ett grålaserat, panelklätt tredingstak. Taklisten är dekorerad med grisaillemåleri som tillkom 1927. Innanfönster saknas. I söder under läktaren finns det en raksluten, vit dubbeldörr med glasad överdel och glasade sidostycken. Den tillkom i samband med läktarunderbyggnaden 1990. I öster och väster finns ingångar till sakristian respektive bisättningsrummet, rakslutna gråmarmorerade enkeldörrar med spegelindelning. Bänkinredningen tillhör originalinredningen och är indelad i fyra öppna kvarter med gångar längs långväggarna. De är grålaserade med blåmarmorerade speglar på skärmarna. Under läktaren i söder finns inbyggda biutrymmen som tillkom 1990, innehållande kök och samlingsrum. Golven består av lackade trägolv, väggarna är täckta med vitmålad väv och det plana taket har vitmålad panel. Mot mittgången finns glasade skjutdörrar. Läktaren är uppburen av grålaserade, fyrkantiga pelare med avfasade hörn. Läktarbarriären är rak och grålaserad med gråmarmorerade speglar. En trappa från vapenhuset i tornets bottenvåning leder upp till läktardörren, en raksluten grålaserad enkeldörr med spegelindelning. Läktaren har ett obehandlat trägolv, och är försedd med två bänkar samt lösa stolar. Orgeln är tillverkad av C Elfström i Ljungby 1884 och har en grålaserad orgelfasad med förgylld dekor. Korets golv, väggar och tak har samma behandling som i långhuset, golvet ligger dock ett steg högre. Gavelfältet har en dekormålning med en strålkrans mot grå botten, tillkommen 1927. Innanfönster saknas. Två korbänkar med samma utformning som i långhuset finns i öster och väster, dock utan marmorering. Altarprydnaden utgörs av tre sammanhängande spetsbågiga fönster och mot vilka ett naket, förgyllt träkors avtecknar sig, placerat på en hög sockel. Korset står på ett grålaserat träaltare prytt med förgyllda lister och ett kors. Altarringen är rundad och ansluter till norrväggen. Den är grålaserad med rektangulära fyllningar och har ett gultonat textilklätt knäfall. Norrväggen pryds även av två stora tavlor från 1953 av konstnären Ragnar Person från Angelstad. Vid den östra väggen är predikstolen placerad. Den tillkom under byggnadstiden och har en flersidig korg och saknar ljudtak. Den är laserad i grå, bruna och blå toner med förgyllda listverk och nyklassicistiska symboler. I främre delen av koret står en dopfunt av granit med tresidig form, skänkt 1968 av Ture och Anna Pettersson på Blåviks gård. Det finns också en nummertavla stående på ett balusterformat stativ och med en blå rektangulär ram med kolonetter på sidorna, samt förgyllda och snidade överstycken och understycken. Den tillkom under 1800-talets senare del. Sakristian som är placerad i öster har vitputsade väggar, ett plant gråmålat trätak, och ett brunmålat trägolv med breda brädor. I golvet finns en lucka till en vinkällare. Innanfönster saknas. En inbyggd gråmålad skåpsinredning finns i norr. Bisättningsrummet ligger på den västra sidan och har enligt gamla ritningar varit tänkt att fungera som förstuga och blev senare förråd. Det har ett brunmålat trägolv, vitputsade väggar och ett gråmålat plant trätak. I väster finns en raksluten, grå dubbeldörr med spegelindelning och ett ovanliggande lunettfönster. I rummet finns väggfasta, grå bänkar. Vapenhuset är placerat i tornets bottenvåning och har ett obehandlat trägolv. De vitmålade brädväggarna har en svag grå marmorering, och det plana trätaket är gråmålat. Porten i söder är en raksluten, grå, dubbeldörr med spegelindelning med ett ovanliggande lunettfönster. Porten i norr är en raksluten, grå dubbeldörr med marmorerade speglar. Bakom träväggarna finns förråd, elcentral och wc. I öster finns en trätrappa till tornet samt läktaren. Tornets första våning har ett obehandlat trägolv, omålade stående timmerväggar och ovanliggande bjälklag som tak. En öppen trätrappa leder upp till den andra våningen som har ett masonitgolv, omålade stående timmerväggar samt ovanliggande bjälklag som tak. Här finns en öppning till långhusvinden. I rummet förvaras bl a en nummertavla av samma typ som i koret. I den ovanliggande klockvåningen finns en lillklocka från 1687, tidigare troligen tillhörande Liljeholmens gård, och en storklocka från 1884, skänkt av Boxholms bruk.