21300000023812 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000023812 Bebyggelse - anläggning Ekerö kn, DROTTNINGHOLM 1:39 RALPH ERSKINES BOSTAD OCH KONTOR RALPH ERSKINES BOSTAD OCH KONTOR Ralph Erskine var en av efterkrigstidens nyskapande arkitekter och äger världsrykte. I Stockholms län liksom på många andra håll i landet finns flertaliga exempel på hela bostadsområden, villor och offentliga byggnader uppförda efter hans ritningar. Ralph Erskines omisskännliga förhållande till arkitekturen innebär en strävan efter gestaltning av goda livsmiljöer. En formstark modernism som gärna tar upp och omvandlar regionala särdrag präglar hans verk. Ralph Erskines eget bostadshus med tillhörande kontor är ett typiskt exempel ur arkitektens produktion. Den bärande idén som Ralph Erskine själv uttryckte det i ett första samtal om skyddsbestämmelserna var "att skapa en oändlig rymd genom ljus". Ljuset, rymden och öppenheten parat med möjligheten till avskildhet är en av anledningarna till att anläggningen säkras för framtiden genom byggnadsminnesförklaring. Anläggningen ritades av Erskine tillsammans med arkitekt Vernon Gracie och stod färdig 1963. Fastigheten är belägen på Drottningholmsmalmen i ett område med bebyggelse huvudsakligen uppförd före mitten av 1800-talet. Sedan 1950-talet har dock ett tiotal moderna villor byggts i området vara av en år 1952-53 av arkitekt Peter Celsing. Detta till trots mötte Ralph Erskine att få bygglov för sin skapelse. Anläggningen består av bostadshus, kontorsbyggnad och garage som tillsammans med den skulpterade, bergbunda tomten och äppelträden från fruktträdgården som tidigare fanns på platsen, utgör en väl genomtänkt helhet. De tre husen skapar en vindskyddad gård. Till byggnaderna leder eleganta träbroar och här och där finns altaner placerade. Husen är byggda av vita, prefabricerade lättbetongelement (siporex), vilka är skårade i efterhand och monterade ömsom stående, ömsom liggande. Hörnelementen är avrundade, liksom vid takfoten där lättbetongelementen fortsätter och bildar ett mjukt rundat takvalv som sluter huskroppen. Där ovan svävar skivor av svart, korrugerad plåt i en obruten linje. Genom detta friliggande yttertak skapas ett kallt utrymme som hindrar snön att smälta av värmen inifrån. Husen är försedda med mycket höga, smala skorstenar i stål. De utskjutande vindfången bidrar till fasadernas varierande uttryck, liksom också fönstrens asymmetriska placering. I bostadshuset har arkitekten i hög grand anpassat fönstersättningen för att få in mycket ljus och för att skapa utblickar mot trädgården. Det lågt sittande perspektivfönstret intill sittgruppen medger fri sikt och kontakt med grannar som går förbi. Kontorshuset har försetts med stora fönsterpartier med skjutglas men har delvis slutits mot den privata trädgården genom att vissa fönster försetts med rutor av råglas. De vita lättbetongelementen är i sig isolerande och utgör såväl ytter- som innerväggar, liksom även de välvda taken. Medan utsidan av betong är mönstrad är insidan slät. Väggarna är sammanhållna av synliga dragband. I både bostadshuset och kontoret följer rummen genom avtrappningar den sluttande tomten medan takets horisontallinje är obruten. Bostadshuset har en öppen planlösning med ett stort allrum i tvåvåningshöjd, där arbete och fritid binds ihop, ett kök som ett rum i rummet och ovanpå detta ett utrymme som kunde användas som sovplats. De mer privata delarna med sovrum, badrum och bastu m.m. finns samlade i husets bortre del, ett arrangemang som ger avskildhet i ett hus som huvudsakligen är planerat för kontakt. Huset har således en tydlig struktur med var ändå tänkt att kunna förändras vid behov. Kontorsbyggnaden upprepar bostadshusets öppna planlösning med köket som ett rum i rummet. Kontorsbyggnaden har sedan byggnadstiden genomgått mindre förändringar. Så har ett sammanträdesrum inrättats i bottenvåningen med nytt fönster och ny dörr. Några skjutfönster har bytts ut mot nya glaspartier med fortfarande med snickerier i massiv mahogny. Garagebyggnaden är uppförd i samma material och har samma konstruktion som de andra byggnaderna. KÄLLOR: Arkitekt Ralph Erskine, december 2004; Mats Egelius: Ralph Eskine, arkitekt, Stockholm 1988. Beslut - Byggnadsminnesförklaring, Länsstyrelsen i Stockholms län, 2006-12-28, Dnr 432-2004-12107Ralph Erskine var en av efterkrigstidens nyskapande arkitekter och äger världsrykte. I Stockholms län liksom på många andra håll i landet finns flertaliga exempel på hela bostadsområden, villor och offentliga byggnader uppförda efter hans ritningar. Ralph Erskines omisskännliga förhållande till arkitekturen innebär en strävan efter gestaltning av goda livsmiljöer. En formstark modernism som gärna tar upp och omvandlar regionala särdrag präglar hans verk. Ralph Erskines eget bostadshus med tillhörande kontor är ett typiskt exempel ur arkitektens produktion. Den bärande idén som Ralph Erskine själv uttryckte det i ett första samtal om skyddsbestämmelserna var "att skapa en oändlig rymd genom ljus". Ljuset, rymden och öppenheten parat med möjligheten till avskildhet är en av anledningarna till att anläggningen säkras för framtiden genom byggnadsminnesförklaring. Anläggningen ritades av Erskine tillsammans med arkitekt Vernon Gracie och stod färdig 1963. Fastigheten är belägen på Drottningholmsmalmen i ett område med bebyggelse huvudsakligen uppförd före mitten av 1800-talet. Sedan 1950-talet har dock ett tiotal moderna villor byggts i området vara av en år 1952-53 av arkitekt Peter Celsing. Detta till trots mötte Ralph Erskine att få bygglov för sin skapelse. Anläggningen består av bostadshus, kontorsbyggnad och garage som tillsammans med den skulpterade, bergbunda tomten och äppelträden från fruktträdgården som tidigare fanns på platsen, utgör en väl genomtänkt helhet. De tre husen skapar en vindskyddad gård. Till byggnaderna leder eleganta träbroar och här och där finns altaner placerade. Husen är byggda av vita, prefabricerade lättbetongelement (siporex), vilka är skårade i efterhand och monterade ömsom stående, ömsom liggande. Hörnelementen är avrundade, liksom vid takfoten där lättbetongelementen fortsätter och bildar ett mjukt rundat takvalv som sluter huskroppen. Där ovan svävar skivor av svart, korrugerad plåt i en obruten linje. Genom detta friliggande yttertak skapas ett kallt utrymme som hindrar snön att smälta av värmen inifrån. Husen är försedda med mycket höga, smala skorstenar i stål. De utskjutande vindfången bidrar till fasadernas varierande uttryck, liksom också fönstrens asymmetriska placering. I bostadshuset har arkitekten i hög grand anpassat fönstersättningen för att få in mycket ljus och för att skapa utblickar mot trädgården. Det lågt sittande perspektivfönstret intill sittgruppen medger fri sikt och kontakt med grannar som går förbi. Kontorshuset har försetts med stora fönsterpartier med skjutglas men har delvis slutits mot den privata trädgården genom att vissa fönster försetts med rutor av råglas. De vita lättbetongelementen är i sig isolerande och utgör såväl ytter- som innerväggar, liksom även de välvda taken. Medan utsidan av betong är mönstrad är insidan slät. Väggarna är sammanhållna av synliga dragband. I både bostadshuset och kontoret följer rummen genom avtrappningar den sluttande tomten medan takets horisontallinje är obruten. Bostadshuset har en öppen planlösning med ett stort allrum i tvåvåningshöjd, där arbete och fritid binds ihop, ett kök som ett rum i rummet och ovanpå detta ett utrymme som kunde användas som sovplats. De mer privata delarna med sovrum, badrum och bastu m.m. finns samlade i husets bortre del, ett arrangemang som ger avskildhet i ett hus som huvudsakligen är planerat för kontakt. Huset har således en tydlig struktur med var ändå tänkt att kunna förändras vid behov. Kontorsbyggnaden upprepar bostadshusets öppna planlösning med köket som ett rum i rummet. Kontorsbyggnaden har sedan byggnadstiden genomgått mindre förändringar. Så har ett sammanträdesrum inrättats i bottenvåningen med nytt fönster och ny dörr. Några skjutfönster har bytts ut mot nya glaspartier med fortfarande med snickerier i massiv mahogny. Garagebyggnaden är uppförd i samma material och har samma konstruktion som de andra byggnaderna. KÄLLOR: Arkitekt Ralph Erskine, december 2004; Mats Egelius: Ralph Eskine, arkitekt, Stockholm 1988. Beslut - Byggnadsminnesförklaring, Länsstyrelsen i Stockholms län, 2006-12-28, Dnr 432-2004-12107 Län: Stockholm, Kommun: Ekerö http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21300000023812 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21300000023812 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000023812 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - anläggning 1.1 2024-10-23
Ralph Erskine var en av efterkrigstidens nyskapande arkitekter och äger världsrykte. I Stockholms län liksom på många andra håll i landet finns flertaliga exempel på hela bostadsområden, villor och offentliga byggnader uppförda efter hans ritningar. Ralph Erskines omisskännliga förhållande till arkitekturen innebär en strävan efter gestaltning av goda livsmiljöer. En formstark modernism som gärna tar upp och omvandlar regionala särdrag präglar hans verk. Ralph Erskines eget bostadshus med tillhörande kontor är ett typiskt exempel ur arkitektens produktion. Den bärande idén som Ralph Erskine själv uttryckte det i ett första samtal om skyddsbestämmelserna var "att skapa en oändlig rymd genom ljus". Ljuset, rymden och öppenheten parat med möjligheten till avskildhet är en av anledningarna till att anläggningen säkras för framtiden genom byggnadsminnesförklaring. Anläggningen ritades av Erskine tillsammans med arkitekt Vernon Gracie och stod färdig 1963. Fastigheten är belägen på Drottningholmsmalmen i ett område med bebyggelse huvudsakligen uppförd före mitten av 1800-talet. Sedan 1950-talet har dock ett tiotal moderna villor byggts i området vara av en år 1952-53 av arkitekt Peter Celsing. Detta till trots mötte Ralph Erskine att få bygglov för sin skapelse. Anläggningen består av bostadshus, kontorsbyggnad och garage som tillsammans med den skulpterade, bergbunda tomten och äppelträden från fruktträdgården som tidigare fanns på platsen, utgör en väl genomtänkt helhet. De tre husen skapar en vindskyddad gård. Till byggnaderna leder eleganta träbroar och här och där finns altaner placerade. Husen är byggda av vita, prefabricerade lättbetongelement (siporex), vilka är skårade i efterhand och monterade ömsom stående, ömsom liggande. Hörnelementen är avrundade, liksom vid takfoten där lättbetongelementen fortsätter och bildar ett mjukt rundat takvalv som sluter huskroppen. Där ovan svävar skivor av svart, korrugerad plåt i en obruten linje. Genom detta friliggande yttertak skapas ett kallt utrymme som hindrar snön att smälta av värmen inifrån. Husen är försedda med mycket höga, smala skorstenar i stål. De utskjutande vindfången bidrar till fasadernas varierande uttryck, liksom också fönstrens asymmetriska placering. I bostadshuset har arkitekten i hög grand anpassat fönstersättningen för att få in mycket ljus och för att skapa utblickar mot trädgården. Det lågt sittande perspektivfönstret intill sittgruppen medger fri sikt och kontakt med grannar som går förbi. Kontorshuset har försetts med stora fönsterpartier med skjutglas men har delvis slutits mot den privata trädgården genom att vissa fönster försetts med rutor av råglas. De vita lättbetongelementen är i sig isolerande och utgör såväl ytter- som innerväggar, liksom även de välvda taken. Medan utsidan av betong är mönstrad är insidan slät. Väggarna är sammanhållna av synliga dragband. I både bostadshuset och kontoret följer rummen genom avtrappningar den sluttande tomten medan takets horisontallinje är obruten. Bostadshuset har en öppen planlösning med ett stort allrum i tvåvåningshöjd, där arbete och fritid binds ihop, ett kök som ett rum i rummet och ovanpå detta ett utrymme som kunde användas som sovplats. De mer privata delarna med sovrum, badrum och bastu m.m. finns samlade i husets bortre del, ett arrangemang som ger avskildhet i ett hus som huvudsakligen är planerat för kontakt. Huset har således en tydlig struktur med var ändå tänkt att kunna förändras vid behov. Kontorsbyggnaden upprepar bostadshusets öppna planlösning med köket som ett rum i rummet. Kontorsbyggnaden har sedan byggnadstiden genomgått mindre förändringar. Så har ett sammanträdesrum inrättats i bottenvåningen med nytt fönster och ny dörr. Några skjutfönster har bytts ut mot nya glaspartier med fortfarande med snickerier i massiv mahogny. Garagebyggnaden är uppförd i samma material och har samma konstruktion som de andra byggnaderna. KÄLLOR: Arkitekt Ralph Erskine, december 2004; Mats Egelius: Ralph Eskine, arkitekt, Stockholm 1988. Beslut - Byggnadsminnesförklaring, Länsstyrelsen i Stockholms län, 2006-12-28, Dnr 432-2004-12107
Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2006-12-28)
Ekerö kn, DROTTNINGHOLM 1:39 RALPH ERSKINES BOSTAD OCH KONTOR