Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2005-02-02)
Hultsfred kn, BOTESGÅRD 1:4 M.FL. SMALSPÅRSJÄRNVÄGEN HULTSFRED - VIRSERUM
21300000017527 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000017527 Bebyggelse - anläggning Hultsfred kn, BOTESGÅRD 1:4 M.FL. SMALSPÅRSJÄRNVÄGEN HULTSFRED - VIRSERUM SMALSPÅRSJÄRNVÄGEN HULTSFRED - VIRSERUM Smalspårsjärnvägen Växjö-Västervik påbörjades år 1877 och blev en av många smalspårsjärnvägar som genomkorsade östra Götaland omkring 1900. Sträckan Hultsfred-Västervik är banans äldsta del. Den är 71 km lång och öppnades för trafik 1879. Ca 20% av det svenska järnvägsnätet med allmän trafik byggdes med annan, samlare spårvidd än normalspårets. Spårvidden 891 mm, som är detta smalspårs vidd, var den vanligaste. Järnvägen Västervik-Hultsfred-Växjö i sin helhet är unik, på då sätt att banan kom att överleva övriga smalspårsbanor med nästan 15 år betr. person- och godstrafik. Eftersom järnvägen togs över av staten som en helhet av den dåvarande Växjö-Hultsfred-Västervik Järnvägsaktiebolag (VHVJ9 har banan i huvudsak bevarats oförändrad sedan Statens Järnvägar (SJ)upphörde med driften. Län: Kalmar, Kommun: Hultsfred http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21300000017527 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21300000017527 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000017527 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - anläggning 1.1 2024-10-23
Smalspårsjärnvägen Växjö-Västervik påbörjades år 1877 och blev en av många smalspårsjärnvägar som genomkorsade östra Götaland omkring 1900. Sträckan Hultsfred-Västervik är banans äldsta del. Den är 71 km lång och öppnades för trafik 1879. Ca 20% av det svenska järnvägsnätet med allmän trafik byggdes med annan, samlare spårvidd än normalspårets. Spårvidden 891 mm, som är detta smalspårs vidd, var den vanligaste. Järnvägen Västervik-Hultsfred-Växjö i sin helhet är unik, på då sätt att banan kom att överleva övriga smalspårsbanor med nästan 15 år betr. person- och godstrafik. Eftersom järnvägen togs över av staten som en helhet av den dåvarande Växjö-Hultsfred-Västervik Järnvägsaktiebolag (VHVJ9 har banan i huvudsak bevarats oförändrad sedan Statens Järnvägar (SJ)upphörde med driften.
När de olika etapperna a smalspårsjärnvägen byggdes, undveks, av kostnadsskäl, de största naturhindren, vilket innebar att järnvägen kom att slingra sig fram genom landskapet med många och snäva kurvor. De mest omfattande anläggningsarbetena återfinns just på sträckan Hultsfred-Virserum. Här finns flera genombrott av bergsknallar, men också uppbyggda, höga bankar. Det är ett omväxlande landskap, där banan löper intill och över flera sjöar, mossmarker och genom täta skogsområden. Flera broar finns på sträckan, vid Hultarp inte mindre än åtta stycken på en sträcka av sex kilometer. Längre söderut, närmare Virserum, passerar järnvägen öppnare, mer hävdade marker. Utmed sträckan finns samtliga stationsbyggnader och banvaktsstugor i behåll. Stationsbyggnaderna, som ligger i Hultarp, Flaten, Gårdveda och Ödhult, stod alla färdiga till banans invigning 1922. Alla är byggda i en tidstypisk nationalromantisk stil. Särskilt stationsmiljöerna vid Hultarp och Ödhult är mycket välbevarade. Stationerna är idag i privat ägo, varför länsstyrelsen avser att utreda frågan om att byggnadsminnesförklara dessa var för sig. Även de privatägda banvaktsstugorna bör byggnadsminnesförklaras. Virserums stationshus stod färdigt 1911 i samband med att sträckan Åseda-Virserum öppnades för trafik. Det är också uppfört i en tidstypisk stil, med fasaderna klädda med en liggande, rödfärgad fasspontpanel. Det plåtklädda taket är brutet och gavelvalmat. Fönstren har i de övre lufterna en smårutig indelning, vilket ger drag av jugend. I bottenvåningen finns väntsal, expedition och resgodsrum i behåll. På övervåningen finns den f d stinsbostaden. Godsmagasinet i Virserum är uppfört samtidigt som stationsbyggnaden. En större tillbyggnad skedde 1936 i samband med att styckegodstrafiken ved den här tiden ökade starkt. Det är det största utmed hela smalspårsjärnvägen. Att det byggdes så stort, förklaras också av att de många möbelfabrikerna i Virserum med omnejd krävde stora utrymmen för möbler och andra snickeriprodukter som kunde lagras här i väntan på att lastas på godståg för vidare transport. Även detta godsmagasin är mycket välbevarat med lastbryggor och andra konstruktioner i behåll. KÄLLA: Länsstyrelsen i Kalmar län, Beslut om byggnadsminne 2005