http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014370
type: Entity
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585700
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700455
build date: 2024-10-23
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583167
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585678
ksamsok version: 1.1
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585668
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700466
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583161
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583339
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700448
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700449
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585692
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585697
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585705
item title: FALU GRUVA (MED CREUTZ LAVE OCH KONSTHJULHUS)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585680
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013726
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700464
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700450
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700461
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585673
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585976
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583480
service organization: RAÄ
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700453
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013902
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585704
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700468
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700454
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000583496
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700459
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700465
data quality: raw
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585676
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700447
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585694
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585702
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003389
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700470
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700457
created date: 2004-11-08
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585682
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700452
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700463
item class name: Gruva
presentation: 21300000014370 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014370 Bebyggelse - anläggning Falun kn, FALUN 9:2 M.FL. FALU GRUVA (MED CREUTZ LAVE OCH KONSTHJULHUS) FALU GRUVA (MED CREUTZ LAVE OCH KONSTHJULHUS) Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585670
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585696
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585975
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000014428
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585684
item super type: object
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585703
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700467
item label: FALU GRUVA (MED CREUTZ LAVE OCH KONSTHJULHUS)
media type: text/plain
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585687
service organization full: Riksantikvarieämbetet
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000011776
service name: bbra
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585688
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585701
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585679
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585669
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700458
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585681
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700469
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700460
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000700451
item type: building
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585707
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585698
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585695
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585706
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585699
last changed date: 2011-09-27
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585686

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

Context
to time: 1995-03-20
from time: 1995-03-20
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

Context
to time: 1995-03-20
from time: 1995-03-20
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

ItemNumber
type: Anläggningsnamn
number: Falun kn, FALUN 9:2 M.FL. FALU GRUVA (MED CREUTZ LAVE OCH KONSTHJULHUS)

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

Context
municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#2080
county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#20
municipality name: Falun
county name: Dalarna
coordinates: 15.609632905060336,60.600949603285 15.609598966286496,60.60107694136406 15.612623407225062,60.60114337411685 15.61268459160903,60.60103112036368 15.613445389284543,60.60113047524029 15.613883611233414,60.60118770613292 15.613727492746063,60.6014799882602 15.613727492734133,60.601518471012206 15.613667283917508,60.601631950849985 15.61370508780057,60.60165518489163 15.614091892099891,60.60170756010861 15.61458113065259,60.60171115810385 15.614894494600323,60.601370107065264 15.615829680418802,60.60108475275981 15.617518504409787,60.6016124745623 15.617603373647775,60.60172763873925 15.617681603628435,60.601840319483834 15.617742886499574,60.60189369324665 15.61790012022032,60.601964482405734 15.618085100980982,60.60202512291713 15.61829855070459,60.60207325890574 15.618618445552663,60.60214318744301 15.618702887818367,60.60212123896891 15.619155397175533,60.60198498505779 15.619583828473349,60.601830336010174 15.619511702846125,60.60175829268291 15.619536380627986,60.601736710269655 15.619549222955799,60.60172550819777 15.61966773686293,60.60162147948197 15.619875589644314,60.60167868943139 15.620088291499052,60.601590681769565 15.62086268083405,60.60090951046721 15.620573348469563,60.60082459470762 15.620304211490865,60.60070621975152 15.620361987937093,60.600647150161144 15.620976449807948,60.60069285559203 15.621315194149666,60.60039752568729 15.621472684655334,60.600217515905115 15.621613639392317,60.600003831776796 15.621684615085616,60.59988400410771 15.621775824877515,60.59968166666361 15.621855448648482,60.59947986786921 15.621867997631583,60.59939937814649 15.62187632590292,60.59931875540857 15.621880434529915,60.599238053523656 15.62188030632167,60.59915732644452 15.621875979035243,60.59907663684671 15.621867453220007,60.59899601166357 15.62185469411724,60.598915540843166 15.621837738620096,60.59883524217032 15.621816588313294,60.598755196444664 15.621791262003482,60.598675430513076 15.621761779532571,60.59859602508946 15.621728159706043,60.59851700701998 1…
context type: produce
context super type: interact
cadastral unit: Falun 9:2 (f.d. Stg 1929)

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1995-03-20)

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

ItemName
type: Nuvarande kategorier
name: Gruva

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemName
type: Historiska/ursprungliga kategorier
name: Gruva

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1995-03-20)

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Beskrivning Inventeringsår

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

Context
to time: 1991-02-01
from time: 1991-02-01
context type: explore
context super type: interact
context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML

ItemSpecification
spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1991-02-01)

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…

ItemDescription
type: Historik
desc: Gruvbrytningen vid Falu koppargruva, eller Stora Kopparberget som det också kallas, upphörde 1992. Det var då en mer än tusenårig drift som gick i graven. Vid Falu koppargruva har landets äldsta och i äldre tid också landets största enskilda industri drivits. Runt dagöppningen Stora Stöten som bildades av det stora raset midsommarafton 1687 finns gruvschakt, underjordsanläggningar, synliga varphögar, kulturlager och byggnader tillhörande såväl den yngre som den äldre gruvindustrin. Olika analyser visar att gruvbrytningen vid Falu gruva var påbörjad på 900-1000-talet. Till att börja med var det troligen bönder från Torsång och Stora Tuna som bröt i Falu gruva. Från 1288 finns den tidigaste kända skriftliga källan vilken tyder på att det vid den tiden fanns en mer organiserad form av gruvbrytning. Gruvan var redan under mitten av medeltiden en riksangelägenhet med intressenter bland svenska stormän och tyska köpmän. Under medeltidens senare del övertogs driften av lokala bergsmän. Gruvans mest expansiva skede uppnåddes i mitten av 1600-talet. Det svenska stormaktsväldet finansierades av det kapital som flöt in i landet genom kopparexporten. Sverige dominerade helt på den europeiska kopparmarknaden. Under 1600-talets senare del inträffade ett flertal omfattande ras. Det största inträffade på midsommardagen 1687 då "Stora Stöten" bildades. Under 1700-talet minskar tillgångarna något och konkurrensen ökar internationellt. Gruvan drivs dock med fortsatt intresse från statsmakterna och andelsägarna. Från 1800-talet lever gruvan främst vidare som råvaruleverantör för den kemiska industrin och från 1904 har svavelkis varit den viktigaste produkten i gruvan. 1992 upphörde gruvdriften. Några av de mest framträdande byggnaderna beskrivs nedan: GRUVMUSEET, före detta gruvstugan. Uppförd 1771-85 efter ritningar av markscheidern Tobias Geisler och ursprungligen använd som förvaltningsbyggnad. Sedan administrationen i början av 1800-talet flyttats ned i staden kom gruvstugan att fö…