http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014294
type: Entity
context: Context
  to time: 1994-01-27
  from time: 1994-01-27
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000052078
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
presentation: 21300000014294 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014294 Bebyggelse - anläggning Karlskrona kn, UTKLIPPAN 1:1 UTKLIPPANS FYRPLATS UTKLIPPANS FYRPLATS Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en …
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000356828
item title: UTKLIPPANS FYRPLATS
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Fyrplats
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003305
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
context: Context
  to time: 1994-01-27
  from time: 1994-01-27
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013794
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2000)
  desc: Utklipporna är den sydöstligaste ögruppen i den svenska delen av Östersjön samt marina miljöer med rev och grundområden runt öarna. Utklipporna består av de nästan kala öarna, Norraskär, Södraskär och Degerhuvudet samt flera mindre skär. Mellan Norraskär och Södraskär finns en skyddad fiskehamn som numera främst används som gästhamn för fritidsbåtar. På Södraskär ligger Utklippans fyr och de forna fyrvaktarbostäderna. Fyren och fyrvaktarsamhället och miljön på Södraskär och Norraskär är statliga byggnadsminnen. Numera används byggnaderna till Utklippans fågelstation, vandrahem, museum, café och av Svenska Kryssarklubben. KÄLLA: http://www.lansstyrelsen.se/blekinge/sv/djur-och-natur/skyddad-natur/naturreservat/karlskrona/utklippan/Pages/index.aspx
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Karlskrona kn, UTKLIPPAN 1:1 UTKLIPPANS FYRPLATS
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2000)
  desc: Utklipporna är den sydöstligaste ögruppen i den svenska delen av Östersjön samt marina miljöer med rev och grundområden runt öarna. Utklipporna består av de nästan kala öarna, Norraskär, Södraskär och Degerhuvudet samt flera mindre skär. Mellan Norraskär och Södraskär finns en skyddad fiskehamn som numera främst används som gästhamn för fritidsbåtar. På Södraskär ligger Utklippans fyr och de forna fyrvaktarbostäderna. Fyren och fyrvaktarsamhället och miljön på Södraskär och Norraskär är statliga byggnadsminnen. Numera används byggnaderna till Utklippans fågelstation, vandrahem, museum, café och av Svenska Kryssarklubben. KÄLLA: http://www.lansstyrelsen.se/blekinge/sv/djur-och-natur/skyddad-natur/naturreservat/karlskrona/utklippan/Pages/index.aspx
item label: UTKLIPPANS FYRPLATS
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000698416
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1080
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#10
  municipality name: Karlskrona
  county name: Blekinge
  coordinates: 15.701246429392903,55.954289896017514 15.701313561318921,55.954291691716804 15.701329096015998,55.95427141153561 15.701294057749845,55.95405005279349 15.701319647259206,55.95399174785875 15.70140097405764,55.95386672293984 15.701443003846817,55.95383047973051 15.70154868494805,55.953849758861566 15.701580200935098,55.95387902759873 15.702038286631018,55.953877996842124 15.70222354859928,55.95386318136923 15.702400964120384,55.9538314710102 15.70253456665802,55.95383112463892 15.702665850929804,55.95379261215557 15.702636659412532,55.95378718623605 15.702574814220535,55.95378509597165 15.702556645452962,55.953774569299625 15.702546364595438,55.95374889000561 15.702689713207754,55.95372991665748 15.70273875911358,55.953703387831844 15.702959251397532,55.95370428781179 15.703316380945273,55.95370332674379 15.703791100125677,55.95362305934733 15.703766431506816,55.95359054920772 15.703579478313651,55.95361662935168 15.703353408723885,55.95364757493024 15.703230098453137,55.953647723107125 15.703100624848753,55.95364073839808 15.703020476094382,55.95362868038412 15.703011445282566,55.95360351259107 15.703081111513505,55.95362195396759 15.703104174919487,55.95361489741008 15.703185180573973,55.95359086259725 15.70323526767108,55.95360260528808 15.703294357266179,55.95359275124786 15.703324858740567,55.95355344855848 15.703290000162543,55.9535603199367 15.703139508500296,55.95355237247867 15.703092629097416,55.95352714790861 15.703127972114649,55.953482874232684 15.703181151272007,55.95344417027817 15.703157756624028,55.95341858738983 15.703231387099601,55.95339315455848 15.703349956144844,55.953398019343 15.703501902609261,55.953482757165126 15.703634701422363,55.95346760624198 15.703681062552523,55.9534182978978 15.703644211349452,55.95338785357091 15.703678010851382,55.95337297466936 15.703755713554752,55.953372563639284 15.70381341975905,55.95339470306517 15.703925376126088,55.953454407425966 15.703935676605424,55.95347394097394 15.703907454093438,55.95348277002402 15.…
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Utklippan 1:1 (f.d. Norra och södra Skär 1:1)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
service organization: RAÄ
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000052077
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000356827
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1994-01-27)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
build date: 2024-10-23
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
ksamsok version: 1.1
data quality: raw
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1994-01-27)
context: Context
  to time: 1994-01-27
  from time: 1994-01-27
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000052080
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
item class name: Fyrplats
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000052076
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Fyrplats
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000356826
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item type: building
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1994-01-27)
item super type: object
service name: bbra
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1994-01-27)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000052079
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
last changed date: 2011-09-27
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
media type: text/plain
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Enligt uppgift skulle en fyr uppföras på Utklippan redan 1724. Planerna måste dock ha gått i stöpet för 1760 ville flottan i Karlskrona bygga en båk på ön. Denna önskan avslogs av kronan med motiveringen att det under krigstid var riskabelt med båkar eller sjömärken i skärgården. 1789 togs en vippfyr i bruk, anledningen var att den ökade trafiken mellan Karlskrona och Ryssland till följd av Gustav III:s krig. Fyren tändes endast vid behov, efter krigsslutet användes den sällan och förföll snabbt. Under Napoleonkrigen skeppades svenska soldater till Nordtyskland. För att säkra dessa transporter uppfördes på Utklippan 1812 två 2,5 meter höga stenpelare med kolgrytor. Dessa fyrar släktes för gott redan 1814. året därpå begärde lotsarna i Karlskrona att en fyr skulle byggas på Utklippan. Även flottan var intresserad för att trygga inloppet till landets viktigaste örlogshamn. Man ansåg att fyren skulle vara befäst och även kombineras med en telegraf. Flera förslagsritningar utfördes och förkastades under en början av 1820-talet. Diskussionerna återupptogs först efter flera skeppsbrott under 1830-talet, och år 1839 kunde löjtnanten i mekaniska kåren J T Byström presentera ett förslag som vann gillande. 1839-40 pågick byggnadsarbetena, och på själva hösten sistnämnda år tändes fyren. Själva fästningsverket består av en donjon med två hörntorn. På det ena av hörntornet byggdes själva fyren bestående av en lanternin med en spegelapparat. Som material användes kalksten, gråsten och tegel. Arbetet utfördes av flottans arbetskarlar som vid samma tid medverkade vid ombyggnaden av Kungsholmens fort. Då bebyggelsen på fyrplatsen under en lång tid var underkastad kontrollen av ett statligt verk blev utformningen av husen likartade. Därtill kan läggas de mycket speciella klimatförhållandena på fyrplatsen, vilket tvingade fram en naturanpassning av bebyggelsen. Man försökte utnyttja terrängen på bästa möjliga sätt för att skydda mot de hårda vindarna. På Utklippan förlades bostadshus…
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 1994-01-27
  from time: 1994-01-27
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
created date: 2004-11-05
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)