http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014259
type: Entity
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Karlskrona kn, KARLSKRONA 2:41 KURRHOLMENS FÄSTNINGSTORN
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 2005-03-23
  from time: 2005-03-23
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Befästning
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013814
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (2005-03-23)
context: Context
  to time: 2005-03-23
  from time: 2005-03-23
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item type: building
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Befästning
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
service organization: RAÄ
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21200000003279
last changed date: 2017-02-02
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1080
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#10
  municipality name: Karlskrona
  county name: Blekinge
  coordinates: 15.545388926655932,56.1410165191387 15.545369433042204,56.14107052852056 15.545406307132463,56.14113422798013 15.54538216627955,56.1411460443661 15.545328710033674,56.14117126353157 15.545192516475204,56.14126560153113 15.545176013261221,56.14132124292308 15.545048927655017,56.14134330439601 15.544962468424618,56.14141313995949 15.544945219483786,56.1414629021731 15.544935359253857,56.141511372626496 15.544918347446716,56.14160610756254 15.544921985923233,56.14171523983601 15.544917112744521,56.14181653437915 15.544942755690359,56.141928091351524 15.545003173066654,56.14198692253005 15.545066348001615,56.1419873984493 15.545190107063139,56.14195854251168 15.545224899963925,56.14191995734863 15.545326891277968,56.141921826729124 15.54540279529812,56.141975859800034 15.545420677131798,56.142063844737955 15.54541909325496,56.14219764862472 15.54535249166375,56.142208087538066 15.54528469469864,56.142219388664245 15.545232383894094,56.142256405895985 15.54509129705152,56.142272565353245 15.544995413644923,56.14228261724472 15.544865519070221,56.1423059588676 15.54474022144268,56.142319054729725 15.54443220948099,56.142299757788265 15.544411698991535,56.142337001461364 15.544691492096346,56.142389497416694 15.544664503712289,56.14244027127981 15.544674988962406,56.14251174039953 15.544754439132332,56.14254310348518 15.544881202323712,56.14255869881274 15.544961043738162,56.14251740025228 15.545046555263937,56.142475749239445 15.545169856314276,56.142455109864095 15.54543016048979,56.14244886607535 15.545474098860263,56.14248820062438 15.545394273465382,56.142533039185125 15.545273672240445,56.142568221197386 15.545167298588716,56.14263711100706 15.545112639593412,56.142697719832064 15.545074709704322,56.14276620330432 15.54506995622165,56.142820696017196 15.545124767743456,56.142889265088606 15.545173822911302,56.14293710609717 15.54521203878597,56.1429904038591 15.545322673692706,56.14300127160613 15.545425156090726,56.143001538888555 15.545523031827862,56.1430174321911…
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Karlskrona 2:41 (f.d. stg 182)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (2005-03-23)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
service name: bbra
data quality: raw
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (2005-03-23)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item class name: Befästning
service organization full: Riksantikvarieämbetet
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 2005-03-23
  from time: 2005-03-23
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
item title: KURRHOLMENS FÄSTNINGSTORN
item label: KURRHOLMENS FÄSTNINGSTORN
media type: text/plain
context: Context
  to time: 2005-03-23
  from time: 2005-03-23
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
build date: 2024-10-23
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21000001510120
presentation: 21300000014259 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014259 Bebyggelse - anläggning Karlskrona kn, KARLSKRONA 2:41 KURRHOLMENS FÄSTNINGSTORN KURRHOLMENS FÄSTNINGSTORN Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att be…
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
item super type: object
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (2005-03-23)
created date: 2004-11-04
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. År 1860 påbörjades byggnadsarbetena på Kurrholmen och två år senare var tornet uppfört i dess helhet och kunde börja inredas. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Artilleriets snabba utveckling vid denna tid, bland annat med framtagandet av räfflade eldrör, gjorde att befästningstorn med den här typen av murverk inte kunde stå emot den verkan de nya kanonerna gav. Befästningsplanen, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför i…
ksamsok version: 1.1
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår