http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014232
type: Entity
item type: building
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Karlskrona kn, KARLSKRONA 2:24 FYREN GODNATT
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Fyrplats
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
last changed date: 2011-09-27
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Fyrplats
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1080
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#10
  municipality name: Karlskrona
  county name: Blekinge
  coordinates: 15.59423906316668,56.14142158695703 15.594275539989326,56.14146588274597 15.594340213403033,56.141498591310494 15.594382833645343,56.14150622829093 15.594378483376692,56.14153427861611 15.594363819180556,56.14158615336716 15.594340908574024,56.14167630422474 15.594263514789521,56.14167174268922 15.594248507902327,56.141701417264905 15.594469663124809,56.14171638823047 15.59447800454782,56.141684278824954 15.594393926407195,56.14167604922516 15.594439230582902,56.14151349361887 15.594508236566913,56.14151173577257 15.594586461820128,56.14149137556503 15.594643749406607,56.14145520545888 15.59467405440437,56.14140822335026 15.594669870868541,56.141360422680755 15.594635715719654,56.14131817470999 15.594571907619905,56.141286434699246 15.5944866522186,56.141268875388796 15.594401322280559,56.14127140202151 15.594320701258335,56.141294048048664 15.594263603379948,56.141328021386606 15.594233561291649,56.141373701114354 15.59423906316668,56.14142158695703
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Karlskrona 2:24 (f.d. stg 186)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
service name: bbra
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
presentation: 21300000014232 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000014232 Bebyggelse - anläggning Karlskrona kn, KARLSKRONA 2:24 FYREN GODNATT GODNATTS FÄSTNINGSTORN Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i s…
item label: GODNATTS FÄSTNINGSTORN
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21200000003279
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013827
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Befästning
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
data quality: raw
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
item class name: Befästning
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
service organization: RAÄ
item class name: Fyrplats
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2000)
  desc: Kurrholmen och Godnatt, Karlskrona är två befästningstorn som uppfördes under 18571863. De är exemplen på kärntorn, en fästningstyp som sedan medeltiden förekommit i Sverige och övriga Europa. Men dessa två torn blev redan under byggtiden omoderna. Artilleriets tekniska utveckling, bland annat med räfflade eldrör, gjorde att murverken inte kunde stå emot en beskjutning av de nya, moderna kanonerna. Befästningsplanen för Karlskrona, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför aldrig. 1879 inrättades en fyr, senare moderniserad till en AGA-fyr för inseglingen till Karlskrona redd i Godnatt. Kurholmen och Godnatt är en del av Karlskrona världsarv som blev upptagen på Unescos världsarvslista 1998.
ksamsok version: 1.1
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item super type: object
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item title: GODNATTS FÄSTNINGSTORN
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000356821
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår (2000)
  desc: Kurrholmen och Godnatt, Karlskrona är två befästningstorn som uppfördes under 18571863. De är exemplen på kärntorn, en fästningstyp som sedan medeltiden förekommit i Sverige och övriga Europa. Men dessa två torn blev redan under byggtiden omoderna. Artilleriets tekniska utveckling, bland annat med räfflade eldrör, gjorde att murverken inte kunde stå emot en beskjutning av de nya, moderna kanonerna. Befästningsplanen för Karlskrona, som omfattade flera liknande torn, fullföljdes därför aldrig. 1879 inrättades en fyr, senare moderniserad till en AGA-fyr för inseglingen till Karlskrona redd i Godnatt. Kurholmen och Godnatt är en del av Karlskrona världsarv som blev upptagen på Unescos världsarvslista 1998.
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Örlogsstaden Karlskrona grundades 1680 i en tid då Sverige var en stormakt i Europa med besittningar runt hela Östersjön. Karlskrona hade ett strategiskt läge i strävan att försvara riket och på kort tid byggdes en sammanhängande helhet med befästningar, hamnar och skeppsvarv och en civil stad. En serie av befästningar byggdes från slutet av 1600-talet och framåt, dels på Trossö och anslutande öar och dels i havet. I enlighet med fortifikationsingenjören Erik Dahlbergs befästningsplan inleddes genast arbetet med att befästa inloppet till Karlskrona med uppförandet av Drottningskärs kastell och Kungsholms fort som bildade det yttre skyddet av inloppet. Närmare örlogsbasen och varvet byggdes de inre befästningarna på Koholmen, Ljungskär och Mjölnareholmen. Mellan dessa inre och yttre befästningar uppfördes vid mitten av 1800-talet de båda fästningstornen Godnatt och Kurrholmen. De tillkom efter en serie utredningar av Karlskronas fasta försvar under 1850-talet. Man befarade att de ångdrivna fartyg som börjat användas utgjorde ett större hot som de yttre befästningarna vid Drottningskär och Kungsholmen inte kunde stå emot. En inre förvarslinje om sex kärntorn planerades av fortifikationsbefälhavaren Adolf Lindman. När tornen planerades hade inte artilleritekniken utvecklats nämnvärt sedan Dahlbergs tid, varför tornen i princip fick samma utförande som 200 år tidigare. De utformades som massiva rundtorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes. Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar lade ner den sista bottenstenen på grunden. Arbetena var förenade med en hel del svårigheter, då tornet upptog hela ytan på skäret. Materialupplag och kalkugn måste därför anläggas på ett intilliggande skär. Manskapet inkvarterades på ett fartyg som förankrades i närheten. År 1860 var murarna i stort sett uppförda och tornet försågs med ett järnplåtklätt fredstak. När tornet stod färdigt 1862 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast…
media type: text/plain
build date: 2024-10-23
created date: 2004-11-04
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)