http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000012358
type: Entity
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Borgholm kn, BORGHOLM 8:63 VASAHUSET
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003323
item title: VASAHUSET
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: LÄGE - Vasahuset är beläget strax söder om Borgholms tätort, ca en kilometer öster om Borgholms slottsruin, på en svagt markerad höjd vid väg 136. Invid byggnaden ligger två bostadshus, varav ett den nuvarande arrendatorsbostaden från 1800-talets senare hälft, samt en väl bibehållen två våningars stallänga i kalksten. HISTORIK - BORGHOLMS KUNGSGÅRD - I takt med att kungamakten växte från 1200-talet ökade kostnaderna för centralmakten och därmed också pålagorna för bönderna. Skatten betalades i dagsverken och spannmål. Slotten utgjorde centrum i förvaltningsområdena och var viktig för kontrollen av länen, men även kungsgårdarna hade en viktig funktion i detta sammanhang. Öland blev, som ett av de sista områdena i Sverige, svenskt igen 1523 efter danskt välde och en tid av krig och utsugning. Gustav Vasa skriver i ett brev i juni 1523 till fogden på Kalmar slott om planer på att bygga "ett huus widh Toorneth paa Borkholm". Om han med detta avsåg att återuppbygga Borgholms slott som förstörts under kriget eller om han syftade på uppförandet av en kungsgård är svårt att avgöra. Borgholms kungsgård uppfördes antagligen någon gång mellan 1527 och 1530, och var en av fem kungsgårdar på Öland. Kungen och hans hov samt andra myndighetspersoner skulle under sina resor härbärgeras här. Under Gustav Vasas regeringstid omnämns minst fem sådana vistelser på Borgholms kungsgård. Kungsgårdarna som växte fram under Gustav Vasas tid skulle dessutom utgöra mönsterjordbruk och föredöme för omkringliggande landsbygd. Kunskaper och nyheter spreds från dessa gårdar som också skulle hålla en provinsreserv för soldater. Ladugårdsfogden svarade för driften och hade till sin hjälp en talrik personal, men den största arbetsbördan vilade på bönderna i omgivande socknar. Från 1600-talet började kungsgårdarna arrenderas ut. Borgholms kungsgård arrenderades ut i slutet av 1600-talet, men även efter detta tvingades bönderna att utföra dagsverken. Redan i mitten av 1700-talet motionerade riksdagsmän…
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1994-02-28)
created date: 2004-09-15
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21420000049233
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#0885
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#08
  municipality name: Borgholm
  county name: Kalmar
  coordinates: 16.65597086594557,56.865992347692206 16.656794396363075,56.86682662654284 16.65765746407006,56.867696370062355 16.658488275663846,56.86855553826843 16.658575009384034,56.86864467869712 16.65882679794104,56.868902129981315 16.659036952961284,56.869113347914535 16.65909519519089,56.869099977010436 16.65889547043424,56.86887088386574 16.65877692139887,56.868602749877155 16.658733589729472,56.868410772688364 16.658728555200774,56.86819925622333 16.65885458089536,56.867810068969575 16.658956083130533,56.86765182129899 16.659257340558675,56.867200877756254 16.659586572068296,56.866817921055976 16.659501781651944,56.86680742089445 16.659457384855642,56.86664217103621 16.659451879916215,56.86656418977716 16.65937828681056,56.86650387058755 16.659245712567778,56.86645495546845 16.659016705727783,56.86644602047121 16.658690172944777,56.866468319015496 16.658342137988853,56.866468142718176 16.658141650347723,56.86643154837668 16.65797892162774,56.86637552065237 16.65792690952042,56.8663575758305 16.657902434260794,56.86634871786848 16.65788257974434,56.86634158661677 16.65784663739209,56.86632865782375 16.657805777227377,56.866313961320245 16.65778228646577,56.86630547663014 16.657732168518105,56.86628732688173 16.657524911974555,56.86621265230448 16.657271284192095,56.86610621908187 16.657201771697963,56.86609131855349 16.65703629078168,56.86607833825857 16.6567766488434,56.86606659792039 16.656547734222684,56.866059678861795 16.656374847033824,56.86604726315959 16.656239526068774,56.866032201577674 16.656076943878478,56.86600907323382 16.65597086594557,56.865992347692206
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Borgholm 8:63
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: LÄGE - Vasahuset är beläget strax söder om Borgholms tätort, ca en kilometer öster om Borgholms slottsruin, på en svagt markerad höjd vid väg 136. Invid byggnaden ligger två bostadshus, varav ett den nuvarande arrendatorsbostaden från 1800-talets senare hälft, samt en väl bibehållen två våningars stallänga i kalksten. HISTORIK - BORGHOLMS KUNGSGÅRD - I takt med att kungamakten växte från 1200-talet ökade kostnaderna för centralmakten och därmed också pålagorna för bönderna. Skatten betalades i dagsverken och spannmål. Slotten utgjorde centrum i förvaltningsområdena och var viktig för kontrollen av länen, men även kungsgårdarna hade en viktig funktion i detta sammanhang. Öland blev, som ett av de sista områdena i Sverige, svenskt igen 1523 efter danskt välde och en tid av krig och utsugning. Gustav Vasa skriver i ett brev i juni 1523 till fogden på Kalmar slott om planer på att bygga "ett huus widh Toorneth paa Borkholm". Om han med detta avsåg att återuppbygga Borgholms slott som förstörts under kriget eller om han syftade på uppförandet av en kungsgård är svårt att avgöra. Borgholms kungsgård uppfördes antagligen någon gång mellan 1527 och 1530, och var en av fem kungsgårdar på Öland. Kungen och hans hov samt andra myndighetspersoner skulle under sina resor härbärgeras här. Under Gustav Vasas regeringstid omnämns minst fem sådana vistelser på Borgholms kungsgård. Kungsgårdarna som växte fram under Gustav Vasas tid skulle dessutom utgöra mönsterjordbruk och föredöme för omkringliggande landsbygd. Kunskaper och nyheter spreds från dessa gårdar som också skulle hålla en provinsreserv för soldater. Ladugårdsfogden svarade för driften och hade till sin hjälp en talrik personal, men den största arbetsbördan vilade på bönderna i omgivande socknar. Från 1600-talet började kungsgårdarna arrenderas ut. Borgholms kungsgård arrenderades ut i slutet av 1600-talet, men även efter detta tvingades bönderna att utföra dagsverken. Redan i mitten av 1700-talet motionerade riksdagsmän…
context: Context
  to time: 1994-02-28
  from time: 1994-02-28
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item super type: object
presentation: 21300000012358 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000012358 Bebyggelse - anläggning Borgholm kn, BORGHOLM 8:63 VASAHUSET VASAHUSET LÄGE - Vasahuset är beläget strax söder om Borgholms tätort, ca en kilometer öster om Borgholms slottsruin, på en svagt markerad höjd vid väg 136. Invid byggnaden ligger två bostadshus, varav ett den nuvarande arrendatorsbostaden från 1800-talets senare hälft, samt en väl bibehållen två våningars stallänga i kalksten. HISTORIK - BORGHOLMS KUNGSGÅRD - I takt med att kungamakten växte från 1200-talet ökade kostnaderna för centralmakten och därmed också pålagorna för bönderna. Skatten betalades i dagsverken och spannmål. Slotten utgjorde centrum i förvaltningsområdena och var viktig för kontrollen av länen, men även kungsgårdarna hade en viktig funktion i detta sammanhang. Öland blev, som ett av de sista områdena i Sverige, svenskt igen 1523 efter danskt välde och en tid av krig och utsugning. Gustav Vasa skriver i ett brev i juni 1523 till fogden på Kalmar slott om planer på att bygga "ett huus widh Toorneth paa Borkholm". Om han med detta avsåg att återuppbygga Borgholms slott som förstörts under kriget eller om han syftade på uppförandet av en kungsgård är svårt att avgöra. Borgholms kungsgård uppfördes antagligen någon gång mellan 1527 och 1530, och var en av fem kungsgårdar på Öland. Kungen och hans hov samt andra myndighetspersoner skulle under sina resor härbärgeras här. Under Gustav Vasas regeringstid omnämns minst fem sådana vistelser på Borgholms kungsgård. Kungsgårdarna som växte fram under Gustav Vasas tid skulle dessutom utgöra mönsterjordbruk och föredöme för omkringliggande landsbygd. Kunskaper och nyheter spreds från dessa gårdar som också skulle hålla en provinsreserv för soldater. Ladugårdsfogden svarade för driften och hade till sin hjälp en talrik personal, men den största arbetsbördan vilade på bönderna i omgivande socknar. Från 1600-talet började kungsgårdarna arrenderas ut. Borgholms kungsgård arrenderades ut i slu…
service organization full: Riksantikvarieämbetet
item type: building
media type: text/plain
service organization: RAÄ
service name: bbra
last changed date: 2011-09-27
data quality: raw
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1994-02-28)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: LÄGE - Vasahuset är beläget strax söder om Borgholms tätort, ca en kilometer öster om Borgholms slottsruin, på en svagt markerad höjd vid väg 136. Invid byggnaden ligger två bostadshus, varav ett den nuvarande arrendatorsbostaden från 1800-talets senare hälft, samt en väl bibehållen två våningars stallänga i kalksten. HISTORIK - BORGHOLMS KUNGSGÅRD - I takt med att kungamakten växte från 1200-talet ökade kostnaderna för centralmakten och därmed också pålagorna för bönderna. Skatten betalades i dagsverken och spannmål. Slotten utgjorde centrum i förvaltningsområdena och var viktig för kontrollen av länen, men även kungsgårdarna hade en viktig funktion i detta sammanhang. Öland blev, som ett av de sista områdena i Sverige, svenskt igen 1523 efter danskt välde och en tid av krig och utsugning. Gustav Vasa skriver i ett brev i juni 1523 till fogden på Kalmar slott om planer på att bygga "ett huus widh Toorneth paa Borkholm". Om han med detta avsåg att återuppbygga Borgholms slott som förstörts under kriget eller om han syftade på uppförandet av en kungsgård är svårt att avgöra. Borgholms kungsgård uppfördes antagligen någon gång mellan 1527 och 1530, och var en av fem kungsgårdar på Öland. Kungen och hans hov samt andra myndighetspersoner skulle under sina resor härbärgeras här. Under Gustav Vasas regeringstid omnämns minst fem sådana vistelser på Borgholms kungsgård. Kungsgårdarna som växte fram under Gustav Vasas tid skulle dessutom utgöra mönsterjordbruk och föredöme för omkringliggande landsbygd. Kunskaper och nyheter spreds från dessa gårdar som också skulle hålla en provinsreserv för soldater. Ladugårdsfogden svarade för driften och hade till sin hjälp en talrik personal, men den största arbetsbördan vilade på bönderna i omgivande socknar. Från 1600-talet började kungsgårdarna arrenderas ut. Borgholms kungsgård arrenderades ut i slutet av 1600-talet, men även efter detta tvingades bönderna att utföra dagsverken. Redan i mitten av 1700-talet motionerade riksdagsmän…
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Kungsgård
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Kungsgård
item label: VASAHUSET
item class name: Kungsgård
build date: 2024-10-23
context: Context
  to time: 1994-02-28
  from time: 1994-02-28
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
context: Context
  to time: 1994-02-28
  from time: 1994-02-28
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (1994-02-28)
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000585849
ksamsok version: 1.1