http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000008356
type: Entity
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21200000003426
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
data quality: raw
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
last changed date: 2011-09-27
item label: SKANSEN LEJONET
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Skans
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
service name: bbra
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: GULLBERGET - Under tidig medeltid var det svenska inflytandet svagt i väst. Sveriges kungar och stormän stred främst sinsemellan och Göta älv utgjorde gräns mellan Norge och Danmark. Första gången Gullberg nämndes i text var när riksmarsken Birger Jarl 1253 lägrade sig på Gullbergs ängar sydost om Gullberget med intentionen att gå samman med Norge för krig mot Danmark. Genom en uppgörelse med danskarna sköt man dock tvisterna på framtiden. Avtalet innebar att Sverige fick en korridor mot väster; södra Hisingen och vissa områden på älvens sydsida blev svensk mark. Det viktiga området började tidigt befästas och 1303 nämns att Birger Jarl låtit bygga ett hus på Gullbergsklippan. Under 1400- och 1500-talets unionskrig mot Danmark befästes klippan från och till. Gustav Vasa och hans söner anlade under 1500-talet slottsbefästningen Gullbergshus med gravar och vallar på berget. Dess utseende är oklar och 1612 intogs den av danskarna. Den förstördes troligtvis då och berget var sedan danskt i sex år genom att ingå i pant för Älvsborgs lösen. När den var betald och svenskarna återfått området fattades snabbt beslut om grundläggning av nuvarande Göteborg. Befästandet av staden hade hög prioritet tillsammans med städer på andra sidan Östersjön, främst i provinser i Baltikum och Nordtyskland. Det försvarssystem som började anläggas på 1640-talet var traditionellt, men när Erik Dahlberg (1625-1703) anlitades på 1670-talet, växte en av norra Europas effektivaste stadsbefästningar fram. En stjärnkrans anlagd på Gullberget 1643 revs på 1670-talet och 1687 började skansen Westgötha Leijon uppföras efter Dahlbergs ritningar. 1689 invigdes den av kung Karl XI. Den fick sitt namn för att göra heder åt Västergötland och dess landskapsvapen lejonet. Lejonet kom aldrig att utsättas för strider och dess underhåll varierade med hotbilden. Senast den sattes i beredskap var 1806 under Napoleonkrigen. Samma år tog man beslut om rivning av Göteborgs bastionssystem men skansarna blev kvar och L…
ksamsok version: 1.1
presentation: 21300000008356 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000008356 Bebyggelse - anläggning Göteborg kn, GULLBERGSVASS 703:4 SKANSEN LEJONET SKANSEN LEJONET GULLBERGET - Under tidig medeltid var det svenska inflytandet svagt i väst. Sveriges kungar och stormän stred främst sinsemellan och Göta älv utgjorde gräns mellan Norge och Danmark. Första gången Gullberg nämndes i text var när riksmarsken Birger Jarl 1253 lägrade sig på Gullbergs ängar sydost om Gullberget med intentionen att gå samman med Norge för krig mot Danmark. Genom en uppgörelse med danskarna sköt man dock tvisterna på framtiden. Avtalet innebar att Sverige fick en korridor mot väster; södra Hisingen och vissa områden på älvens sydsida blev svensk mark. Det viktiga området började tidigt befästas och 1303 nämns att Birger Jarl låtit bygga ett hus på Gullbergsklippan. Under 1400- och 1500-talets unionskrig mot Danmark befästes klippan från och till. Gustav Vasa och hans söner anlade under 1500-talet slottsbefästningen Gullbergshus med gravar och vallar på berget. Dess utseende är oklar och 1612 intogs den av danskarna. Den förstördes troligtvis då och berget var sedan danskt i sex år genom att ingå i pant för Älvsborgs lösen. När den var betald och svenskarna återfått området fattades snabbt beslut om grundläggning av nuvarande Göteborg. Befästandet av staden hade hög prioritet tillsammans med städer på andra sidan Östersjön, främst i provinser i Baltikum och Nordtyskland. Det försvarssystem som började anläggas på 1640-talet var traditionellt, men när Erik Dahlberg (1625-1703) anlitades på 1670-talet, växte en av norra Europas effektivaste stadsbefästningar fram. En stjärnkrans anlagd på Gullberget 1643 revs på 1670-talet och 1687 började skansen Westgötha Leijon uppföras efter Dahlbergs ritningar. 1689 invigdes den av kung Karl XI. Den fick sitt namn för att göra heder åt Västergötland och dess landskapsvapen lejonet. Lejonet kom aldrig att utsättas för strider och dess underhåll varierade med hotbilden. S…
service organization full: Riksantikvarieämbetet
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000014549
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Skans
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000208072
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item specification: ItemSpecification
  spec: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558) (1935-01-25)
created date: 2003-12-05
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: GULLBERGET - Under tidig medeltid var det svenska inflytandet svagt i väst. Sveriges kungar och stormän stred främst sinsemellan och Göta älv utgjorde gräns mellan Norge och Danmark. Första gången Gullberg nämndes i text var när riksmarsken Birger Jarl 1253 lägrade sig på Gullbergs ängar sydost om Gullberget med intentionen att gå samman med Norge för krig mot Danmark. Genom en uppgörelse med danskarna sköt man dock tvisterna på framtiden. Avtalet innebar att Sverige fick en korridor mot väster; södra Hisingen och vissa områden på älvens sydsida blev svensk mark. Det viktiga området började tidigt befästas och 1303 nämns att Birger Jarl låtit bygga ett hus på Gullbergsklippan. Under 1400- och 1500-talets unionskrig mot Danmark befästes klippan från och till. Gustav Vasa och hans söner anlade under 1500-talet slottsbefästningen Gullbergshus med gravar och vallar på berget. Dess utseende är oklar och 1612 intogs den av danskarna. Den förstördes troligtvis då och berget var sedan danskt i sex år genom att ingå i pant för Älvsborgs lösen. När den var betald och svenskarna återfått området fattades snabbt beslut om grundläggning av nuvarande Göteborg. Befästandet av staden hade hög prioritet tillsammans med städer på andra sidan Östersjön, främst i provinser i Baltikum och Nordtyskland. Det försvarssystem som började anläggas på 1640-talet var traditionellt, men när Erik Dahlberg (1625-1703) anlitades på 1670-talet, växte en av norra Europas effektivaste stadsbefästningar fram. En stjärnkrans anlagd på Gullberget 1643 revs på 1670-talet och 1687 började skansen Westgötha Leijon uppföras efter Dahlbergs ritningar. 1689 invigdes den av kung Karl XI. Den fick sitt namn för att göra heder åt Västergötland och dess landskapsvapen lejonet. Lejonet kom aldrig att utsättas för strider och dess underhåll varierade med hotbilden. Senast den sattes i beredskap var 1806 under Napoleonkrigen. Samma år tog man beslut om rivning av Göteborgs bastionssystem men skansarna blev kvar och L…
item title: SKANSEN LEJONET
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000014142
item type: building
item class name: Skans
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: GULLBERGET - Under tidig medeltid var det svenska inflytandet svagt i väst. Sveriges kungar och stormän stred främst sinsemellan och Göta älv utgjorde gräns mellan Norge och Danmark. Första gången Gullberg nämndes i text var när riksmarsken Birger Jarl 1253 lägrade sig på Gullbergs ängar sydost om Gullberget med intentionen att gå samman med Norge för krig mot Danmark. Genom en uppgörelse med danskarna sköt man dock tvisterna på framtiden. Avtalet innebar att Sverige fick en korridor mot väster; södra Hisingen och vissa områden på älvens sydsida blev svensk mark. Det viktiga området började tidigt befästas och 1303 nämns att Birger Jarl låtit bygga ett hus på Gullbergsklippan. Under 1400- och 1500-talets unionskrig mot Danmark befästes klippan från och till. Gustav Vasa och hans söner anlade under 1500-talet slottsbefästningen Gullbergshus med gravar och vallar på berget. Dess utseende är oklar och 1612 intogs den av danskarna. Den förstördes troligtvis då och berget var sedan danskt i sex år genom att ingå i pant för Älvsborgs lösen. När den var betald och svenskarna återfått området fattades snabbt beslut om grundläggning av nuvarande Göteborg. Befästandet av staden hade hög prioritet tillsammans med städer på andra sidan Östersjön, främst i provinser i Baltikum och Nordtyskland. Det försvarssystem som började anläggas på 1640-talet var traditionellt, men när Erik Dahlberg (1625-1703) anlitades på 1670-talet, växte en av norra Europas effektivaste stadsbefästningar fram. En stjärnkrans anlagd på Gullberget 1643 revs på 1670-talet och 1687 började skansen Westgötha Leijon uppföras efter Dahlbergs ritningar. 1689 invigdes den av kung Karl XI. Den fick sitt namn för att göra heder åt Västergötland och dess landskapsvapen lejonet. Lejonet kom aldrig att utsättas för strider och dess underhåll varierade med hotbilden. Senast den sattes i beredskap var 1806 under Napoleonkrigen. Samma år tog man beslut om rivning av Göteborgs bastionssystem men skansarna blev kvar och L…
media type: text/plain
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Göteborg kn, GULLBERGSVASS 703:4 SKANSEN LEJONET
build date: 2024-10-23
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: GULLBERGET - Under tidig medeltid var det svenska inflytandet svagt i väst. Sveriges kungar och stormän stred främst sinsemellan och Göta älv utgjorde gräns mellan Norge och Danmark. Första gången Gullberg nämndes i text var när riksmarsken Birger Jarl 1253 lägrade sig på Gullbergs ängar sydost om Gullberget med intentionen att gå samman med Norge för krig mot Danmark. Genom en uppgörelse med danskarna sköt man dock tvisterna på framtiden. Avtalet innebar att Sverige fick en korridor mot väster; södra Hisingen och vissa områden på älvens sydsida blev svensk mark. Det viktiga området började tidigt befästas och 1303 nämns att Birger Jarl låtit bygga ett hus på Gullbergsklippan. Under 1400- och 1500-talets unionskrig mot Danmark befästes klippan från och till. Gustav Vasa och hans söner anlade under 1500-talet slottsbefästningen Gullbergshus med gravar och vallar på berget. Dess utseende är oklar och 1612 intogs den av danskarna. Den förstördes troligtvis då och berget var sedan danskt i sex år genom att ingå i pant för Älvsborgs lösen. När den var betald och svenskarna återfått området fattades snabbt beslut om grundläggning av nuvarande Göteborg. Befästandet av staden hade hög prioritet tillsammans med städer på andra sidan Östersjön, främst i provinser i Baltikum och Nordtyskland. Det försvarssystem som började anläggas på 1640-talet var traditionellt, men när Erik Dahlberg (1625-1703) anlitades på 1670-talet, växte en av norra Europas effektivaste stadsbefästningar fram. En stjärnkrans anlagd på Gullberget 1643 revs på 1670-talet och 1687 började skansen Westgötha Leijon uppföras efter Dahlbergs ritningar. 1689 invigdes den av kung Karl XI. Den fick sitt namn för att göra heder åt Västergötland och dess landskapsvapen lejonet. Lejonet kom aldrig att utsättas för strider och dess underhåll varierade med hotbilden. Senast den sattes i beredskap var 1806 under Napoleonkrigen. Samma år tog man beslut om rivning av Göteborgs bastionssystem men skansarna blev kvar och L…
context: Context
  to time: 1935-01-25
  from time: 1935-01-25
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Statligt byggnadsminne (SBM). Förordning (2013:558)
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013537
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#1480
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#14
  municipality name: Göteborg
  county name: Västra Götaland
  coordinates: 11.989587500228257,57.71470207971679 11.990209773886551,57.714209931676216 11.989758009982179,57.7139425012802 11.989621117800096,57.71392303556959 11.989511665649568,57.71391000926975 11.989403055057423,57.71390036293321 11.989302441741742,57.71388772391652 11.988675364098818,57.71437337276624 11.989587500228257,57.71470207971679
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Gullbergsvass 703:4 (f.d. stg 8543, 12351)
service organization: RAÄ
item super type: object